239 aC
Tipus | any aC ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 239 aC (ccxxxix aC) |
Islàmic | 887 aH – 886 aH |
Xinès | 2458 – 2459 |
Hebreu | 3522 – 3523 |
Calendaris hindús | -183 – -182 (Vikram Samvat) 2863 – 2864 (Kali Yuga) |
Persa | 860 BP – 859 BP |
Armeni | - |
Rúnic | 12 |
Ab urbe condita | 515 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments | |
Segles | |
segle iv aC - segle iii aC - segle ii aC | |
Dècades | |
260 aC 250 aC 240 aC - 230 aC - 220 aC 210 aC 200 aC | |
Anys | |
242 aC 241 aC 240 aC - 239 aC - 238 aC 237 aC 236 aC |
El 239 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Turrí i Faltó (o també any 515 ab urbe condita). L'ús del nom «239 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.[1]
Esdeveniments
Antiga Grècia
- Inici del regnat de Demetri II, rei de Macedònia. El seu pare, Antígon II Gònatas havia mort l'any anterior (240 aC).[2]
Àsia
- Diòdot II succeeix al seu pare Diòdot I, sàtrapa selèucida i fundador del regne de Bactriana. Quan puja al poder signa la pau amb els parts.[3]
Antiga Roma
- Aquest any són elegits cònsols Gai Mamili Turrí i Quint Valeri Faltó.[4][5]
Sardenya
- Hannó, general cartaginès és enviat a Sardenya l'any 239 aC per sotmetre als indígenes que s'havien revoltat i havien matat al general Bostar. Quan arriba a l'illa les seves pròpies tropes, en part mercenaris, es posen al costat dels rebels i empresonen Hannó, al que crucifiquen immediatament, segons diu Polibi.[6]
Àfrica
- En el context de la Guerra dels Mercenaris, el cap númida Naraves, que inicialment feia costat als rebels i s'havia unit a l'exèrcit d'Espendi, canvia de bàndol i fa costat als cartaginesos en un moment crític de la guerra, i aquell any venç els rebels a la batalla del riu Bàgradas.[7]
Naixements
- Enni, poeta i dramaturg romà, conegut sobretot pels seus Annals.[8]
Necrològiques
- Mort de Diòdot I, rei selèucida de Bactriana.[9]
Referències
- ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
- ↑ Polibi. Història, II, 44
- ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XLI, 4
- ↑ Titus Livi. Epítom, XIX
- ↑ Fasti Capitolini
- ↑ Polibi. Història, I, 79
- ↑ (anglès) Charles Rollin, The antient history of the Egyptians, Carthaginians, Assyrians, Babylonians, p.218
- ↑ Bieler, Ludwig. Historia de la literatura romana. Madrid: Gredos, 1971, p. 56. ISBN 84-249-2810-5.
- ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XLI, 9
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: 239 aC