344 aC
Tipus | any aC ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 344 aC (cccxliv aC) |
Islàmic | 995 aH – 994 aH |
Xinès | 2353 – 2354 |
Hebreu | 3417 – 3418 |
Calendaris hindús | -288 – -287 (Vikram Samvat) 2758 – 2759 (Kali Yuga) |
Persa | 965 BP – 964 BP |
Armeni | - |
Rúnic | -93 |
Ab urbe condita | 410 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments | |
Segles | |
segle v aC - segle iv aC - segle iii aC | |
Dècades | |
370 aC 360 aC 350 aC - 340 aC - 330 aC 320 aC 310 aC | |
Anys | |
347 aC 346 aC 345 aC - 344 aC - 343 aC 342 aC 341 aC |
El 344 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Rútil i Torquat (o, més rarament, any 410 ab urbe condita o de la Fundació de Roma). L'ús del nom «344 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.
Esdeveniments
Antiga Grècia
- Demòstenes exposa la Segona Filípica, dirigida contra les falsedats de l'anomenada «Pau de Filòcrates», negociada amb Filip II de Macedònia l'any 346 aC.[1]
Sicília
- Timoleont, enviat per Corint per resoldre les guerres a Siracusa, ha ocupat alguns barris de la ciutat que estava en possessió d'Hicetes, excepte l'illa d'Ortígia en mans de Dionisi el Jove, burlant la vigilància dels cartaginesos i empeny Hicetes a la zona perifèrica. Durant l'hivern hi ha negociacions a tres bandes, i l'èxit de Timoleont li garanteix el suport d'algunes ciutats de Sicília entre elles Catana on era tirà Mamerc.[2]
- Hannó, general cartaginès, marxa cap a Sicília amb una flota.[3]
Antiga Roma
- Són elegits cònsols a Roma Gai Marci Rútil i Tit Manli Imperiós Torquat.[4]
- Publi Valeri Publícola és nomenat dictador amb la finalitat de celebrar uns Jocs a causa de l'aparició de certs prodigis.[5]
Naixements
Necrològiques
- Idrieu, sàtrapa de Cària, mor de malaltia aquest any o potser el 343 aC després d'uns set anys de govern. En el seu testament deixa la sobirania a la seva germana i esposa Ada.[6]
Referències
- ↑ Èsquines. Ctesifont, 79
- ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVI, 70
- ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVI, 81
- ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 28
- ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 23
- ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVI, 69