Abraham Robinson
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (de) Abraham Robinsohn ![]() 6 octubre 1918 ![]() Wałbrzych (Imperi Alemany) ![]() |
Mort | 11 abril 1974 ![]() New Haven (Connecticut) ![]() |
Causa de mort | càncer de pàncrees ![]() |
Sepultura | Mont del Repòs 31° 47′ 53″ N, 35° 10′ 43″ E / 31.798125°N,35.178564°E / 31.798125; 35.178564 ![]() |
Formació | Universitat de Londres (1946–1949) Universitat de París (1939–1940) Universitat Hebrea de Jerusalem (1935–1939) ![]() |
Director de tesi | Paul Dienes ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Lògica matemàtica, teoria de models i anàlisi no estàndard ![]() |
Ocupació | matemàtic, enginyer, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Universitat Yale (1967–1974) Universitat de Califòrnia a Los Angeles (1962–1967) Universitat Hebrea de Jerusalem (1957–1962) Universitat de Toronto (1951–1957) Força Aèria Francesa Lliure (1941–1946) ![]() |
Membre de | |
Professors | Abraham Fraenkel ![]() |
Influències | Gottfried Wilhelm Leibniz ![]() |
Participà en | |
1956 | conferència de Dartmouth ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Jacob Steketee, Larry Travis, Carol Wood, Azriel Lévy, Peter Winkler, Edward M. Gold, Gregory Cherlin, A. H. Lightstone, William Hollis Wheeler, Roderick Ross, Lorne Campbell, Diana Dubrovsky, Robert Phillips, Peter Tripodes, Larry Manevitz, Yoram Hirschfeld i Leonard Fowell ![]() |
Localització dels arxius |
|
Família | |
Cònjuge | Reneé Kopel ![]() |
Pare | Abraham Robinson i Hedwig Lotte |
Premis
| |
![]() ![]() |
Abraham Robinson (Wałbrzych, 6 d'octubre de 1918 - New Haven, 11 d'abril de 1974) va ser un matemàtic alemany nacionalitzat nord-americà, conegut pel desenvolupament de l'anàlisi no estàndard, un sistema matemàticament rigorós pel qual els nombres infinitesimals i infinits es van reincorporar a les matemàtiques modernes. Gairebé la meitat dels treballs de Robinson van ser sobre matemàtiques aplicades en lloc de sobre matemàtiques pures.[1]
Biografia
Abraham Robinsohn va néixer en una família jueva amb fortes creences sionistes, en Waldenburg, Imperi Alemany (avui Wałbrzych, Polònia). El 1933 va emigrar al Mandat britànic de Palestina, on va obtenir un primer títol de la Universitat Hebrea. Robinson es trobava a França quan l'Alemanya nazi la va envair durant la Segona Guerra Mundial. Va escapar amb tren i a peu, i va ser interrogat per soldats francesos per tenir passaport alemany. Es va establir finalment a Londres i es va unir a les Forces Aèries Franceses Lliures i va contribuir a l'esforç de guerra aprenent aerodinàmica i convertint-se en un expert en els perfils d'aire utilitzats en les ales dels avions de combat.
Després de la guerra, Robinson va treballar a Londres, Toronto, Jerusalem i, finalment, a la Universitat de Califòrnia a Los Angeles (1962-1967) i a la Universitat Yale (1967-1974).
Teoria de models
Es va donar a conèixer pel seu enfocament d'utilitzar els mètodes de la lògica matemàtica per atacar problemes d'anàlisis i àlgebra abstracta. Va introduir moltes de les nocions fonamentals de la teoria de models.[2] Utilitzant aquests mètodes, va trobar una forma d'usar la lògica formal per mostrar que hi ha models no estàndards autoconsistents del sistema de nombres reals que inclouen nombres infinits i infinitesimals. Uns altres, com Wilhelmus Luxemburg, van mostrar que els mateixos resultats es podien aconseguir usant ultrafiltres, la qual cosa va fer el treball de Robinson més accessible als matemàtics que mancaven de formació en lògica formal. El llibre de Robinson Anàlisi no estàndard es va publicar en 1966. Robinson es va interessar molt per la història i la filosofia de les matemàtiques i sovint va comentar que volia ficar-se en el cap de Leibniz, el primer matemàtic que va intentar articular clarament el concepte dels nombres infinitesimals.
Després de treballar en la UCLA, va ser contractat per la Universitat Yale, mudant-se a Nova Anglaterra el 1967. El 1973 va ser triat com a membre de l'Institut d'Estudis Avançats.[3] Va morir de càncer de pàncrees el 1974.
Publicacions
- Robinson, Abraham. Introduction to model theory and to the metamathematics of algebra. Amsterdam: North-Holland, 1963. ISBN 978-0-7204-2222-1.
- Lightstone, A. H.; Robinson, Abraham. Nonarchimedean Fields and Asymptotic Expansions. North-Holland, 1975. ISBN 978-0-7204-2450-8.
- Robinson, Abraham. Complete theories. 2a edició. Amsterdam: North-Holland, 1977 (1ª ed. 1956). ISBN 978-0-7204-0690-0.
- Robinson, Abraham. Selected papers of Abraham Robinson. Vol. I Model theory and algebra. Yale University Press, 1979. ISBN 978-0-300-02071-7.
- Robinson, Abraham. Selected papers of Abraham Robinson. Vol. II Nonstandard analysis and philosophy. Yale University Press, 1979. ISBN 978-0-300-02072-4.
- Robinson, Abraham. Selected papers of Abraham Robinson. Vol. III Aeronautics. Yale University Press, 1979. ISBN 978-0-300-02073-1.
- Robinson, Abraham. Non-standard analysis. 2a edició. Princeton University Press, 1996 (1ª ed. 1966). ISBN 978-0-691-04490-3.
Referències
Bibliografia
- Dauben, Joseph Warren. Abraham Robinson: The Creation of Nonstandard Analysis, A Personal and Mathematical Odissey (en anglès). Princeton University Press, 1995. ISBN 0-691-03745-0.
- Macintyre, Angus J. «Abraham Robinson, 1918-1974» (en anglès). Bulletin of the American Mathematical Society, Vol. 83, Num. 4, 1977, pàg. 646-666. DOI: 10.1090/S0002-9904-1977-14334-6. ISSN: 0002-9904.
Enllaços externs
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Abraham Robinson» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- Dauben, Joseph W. «Robinson, Abraham». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 18 novembre 2022]. (anglès)