Adolfo López Mateos
![]() ![]() | |||||||||||||||||||||||||
Nom original | (es) Adolfo Felipe Neri Matteios ![]() | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Biografia | |||||||||||||||||||||||||
Naixement | 26 maig 1910 ![]() Ciudad López Mateos (Mèxic) ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Mort | 22 setembre 1969 ![]() Ciutat de Mèxic ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Causa de mort | aneurisma intracranial ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Sepultura | Atizapán de Zaragoza ![]() | ||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||
01/12/1958 – 30/11/1964 | |||||||||||||||||||||||||
← Adolfo Ruiz Cortines | |||||||||||||||||||||||||
Dades personals | |||||||||||||||||||||||||
Nacionalitat | Mexicà | ||||||||||||||||||||||||
Formació | Universitat Autònoma de l'Estat de Mèxic ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||||||||||
Ocupació | polític, advocat ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Partit | Partit Revolucionari Institucional | ||||||||||||||||||||||||
Família | |||||||||||||||||||||||||
Cònjuge | Eva Sámano ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Fills | Eva Leonor López-Mateos Sámano ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Premis
| |||||||||||||||||||||||||
![]() ![]() ![]() | |||||||||||||||||||||||||
Llista
|
Adolfo López Mateos va néixer en Atizapán, Estat de Mèxic, el 26 de maig de 1909. Va ser president constitucional de Mèxic de 1958 a 1964. Va morir en la Ciutat de Mèxic el 22 de setembre de 1969.[1][2][3][4][5][6]
Advocat. En 1929 va militar en una campanya que va marcar la seva vida política. Poc després es va ocupar com a secretari particular del governador de l'Estat de Mèxic, Carlos Riva Palacio. Vinculat a la política de l'Estat de Mèxic, va ocupar l'adreça de l'Institut Científic i Literari de Toluca entri 1944 i 1946, any que va ser elegit senador. En el govern d'Adolfo Ruiz Cortines (1952-1958) es va ocupar com a secretari de Treball i Previsió Social. En 1958 va ser elegit president de la República. Durant el seu sexenni va enfrontar conflictes socials com el del ferrocarril i l'escamot encapçalat per Rubén Jaramillo. Va aconseguir la devolució a Mèxic del territori del Chamizal pels Estats Units i va enarborar la bandera de l'autodeterminació dels pobles. L'educació i la cultura van rebre un fort impuls, manifestat en la construcció dels museus nacionals més importants i la creació del llibre de text gratuït.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ Biblioteca Digital UANL, Nuevo León, México, 1933 (castellà)
- ↑ Instituto Nacional de Estudios Históricos de México, San Ángel, México, D.F (INEHRM) (castellà)
- ↑ Gobernates de México, Panorama Editorial, 1985 (castellà)
- ↑ Gobernates de México, Editorial Universo, México, 1988 (castellà)
- ↑ Diccionario Porrúa de Historia, Biografía y Geografía de México, Porrúa, México, 1971 (castellà)
- ↑ Resumen Histórico de los Gobernanes de México, Escorpio, S.A. de C.V., México, 1989 (castellà)