Aryon Rodrigues
![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (pt) Aryon Dall'Igna Rodrigues ![]() 4 juliol 1925 ![]() Curitiba (Brasil) ![]() |
Mort | 24 abril 2014 ![]() Brasília (Brasil) ![]() |
Formació | Universitat d'Hamburg ![]() |
Activitat | |
Ocupació | lingüista ![]() |
Aryon Dall'Igna Rodrigues (Curitiba, 4 de juliol de 1925 - Brasília, 24 d’abril de 2014) és un lingüista brasiler, considerat un dels els investigadors més reconeguts de llengües indígenes del Brasil.[1] És conegut per resoldre la controvèrsia sobre l'etimologia del nom de la ciutat de Curitiba, la capital de l'estat de Paraná, Brasil.[2]
Biografia
Fou el primer brasiler a obtenir el títol de doctor en lingüística (Universitat d'Hamburg, Alemanya, 1959),[3] i va ser convidat per Darcy Ribeiro per organitzar el primer postgrau de lingüística al Brasil, a la recentment creada Universitat de Brasília (UnB). Aryon va deixar la UnB després del cop d'Estat de 1964, en solidaritat amb els seus col·legues acomiadats i perseguits pels militars. Se'n va anar a la Universitat Federal de Rio de Janeiro (UFRJ) i, més tard, a UNICAMP.
Al llarg de la seva carrera, que va abastar prop de set dècades, es va dedicar a l'anàlisi i documentació de diverses llengües, com xetá i tupinamba, de les llengües tupí-guaraní (tronc tupi), i kipeá, de la família kariri (llengües macro-gê). Va formar desenes de lingüistes, per tesis i dissertacions en universitats com Unicamp i Universitat de Brasília (UnB), on va treballar fins a la seva mort. A més de treballs sobre lingüística descriptiva i teòrica, Rodrigues es va dedicar a l'estudi històric-comparatiu de les llengües indígenes del continent, particularment pel que fa a les llengües tupí. És autor d'una de les principals hipòtesis d'una relació genètica a llarg abast a les terres baixes d'Amèrica del Sud, que inclou els troncs Tupí i Macro-Jê i la família Carib.[4][5]
Rodrigues ha publicat més de cent-cinquanta articles articles, capítols de llibres i llibres. Va crear i dirigir el Laboratori de Llengües i Literatures Indígenes (LALLI), a la UnB, i, juntament amb la prof. Ana Suelly Arruda Câmara Cabral, va crear el Journal of Anthropological Linguistics.[6] Des del gener de 2013, va participar en la creació de l'Institut Aryon Dall'Igna Rodrigues (IADR), que conserva una col·lecció documental i bibliogràfica inestimable.
Referències
- ↑ da Rocha D’Angelis, Wilmar «Aryon das Línguas Rodrigues» (en portuguès). Estudos da Língua(gem), 4, 1, 30-12-2006, pàg. 13–19. DOI: 10.22481/el.v4i1.1020. ISSN: 1982-0534.
- ↑ Ferreira, Jurandyr Pires. «Curitiba». A: Enciclopédia dos Municípios Brasileiros (en portuguès). volum 31,. Rio de Janeiro: IBGE, 1959, p. 204.
- ↑ Head, Brian F. «Mattoso Câmara e Aryon Dall'Igna Rodrigues: pioneiros da lingüística no Brasil». Fragmentum, n. 46,, 2015, pàg. 19-35.
- ↑ Rodrigues, Aryon D. «Evidence for Tupi-Carib Relationships». A: South American Indian languages: retrospect and prospect (en anglès). Austin: University of Texas Press, 1985.
- ↑ Rodrigues, A. D. Evidências de relações Tupi-Karib. In: Eleonora Albano; Maria Irma Hadler Coudry; Sírio Possenti; Tania Alkmim. (Org.). Saudades da Língua. 1 ed. Campinas, SP: Mercado de Letras, 2003, v. 1, p. 393-410.
- ↑ RBLA
Ligações externas
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/34px-Wikiquote-logo.svg.png)
- Coleção Aryon Rodrigues a Biblioteca Digital Curt Nimuendajú
- Perfil de Aryon Rodrigues a Catálogo de Pesquisadores de Línguas Indígenas Sul-Americanas
- Laboratório de Línguas e Literaturas Indígenas da Universidade de Brasília (UnB)