Calmuc
Хальмг келн | |
---|---|
Tipus | llengua ![]() |
Ús | |
Parlants | 175.000 |
Parlants nadius | 431.800 ![]() ![]() |
Oficial a | Calmúquia |
Autòcton de | Caucas |
Estat | Rússia, (Calmúquia) |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nostràtiques llengües altaiques llengües mongòliques oirat ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet ciríl·lic, alfabet llatí i clear script (en) ![]() ![]() |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | xal |
ISO 639-3 | xal |
SIL | KGZ |
Glottolog | kalm1244 ![]() |
Ethnologue | xal ![]() |
Linguist List | xal-kal ![]() |
UNESCO | 368 ![]() |
IETF | xal ![]() |
Endangered languages | 3260 ![]() |
El calmuc o calmuc-oirat és una llengua mongòlica parlada per 175.000 persones a Calmúquia (Federació Russa).[1] la Mongolia occidental i la regió de Xinjiang a la Xina.[2] És una llengua amenaçada per la pressió de la russificació.[3]
Antigament tenien l'escriptura vertical mongola fins a la reforma de Zaia Pandit del 1648, que inventà un nou sistema d'escriptura basat en l'antic mongol. El 1924 el govern de la Unió Soviètica els va obligar a adoptar l'alfabet ciríl·lic, com a la majoria de llengües minoritàries de Rússia, encara que del 1931 al 1938 van adoptar l'alfabet llatí. Tot i ser cooficial, és amenaçada per la política russa d'assimilació.[4] El nombre de parlants va minvar per la deportació i dispersió estalinista del 1943 d'uns huitanta mil calmucs.[5][6]
Alfabet ciríl·lic adaptat:
Ciríl·lic | IPA | Transliteració | Ciríl·lic | IPA | Transliteració | |
---|---|---|---|---|---|---|
Аа | a | a | Оо | ɔ | o | |
Әә | ə | ä | Өө | o | ö | |
Бб | p,pʲ | b | Пп | (pʰ), (pʰʲ) | p | |
Вв | w,wʲ | v, w | Рр | r,rʲ | r | |
Гг | ɡ,ɡʲ,ɢ | g | Сс | s | s | |
Һһ | gh | Тт | tʰ,tʰʲ | t | ||
Дд | t,tʲ | d | Уу | ʊ | u | |
Ее | je | ye | Үү | u | ü | |
Ёё | jɔ | yo | Фф | (f) | f | |
Жж | ʧ | zh | Хх | x,xʲ | h | |
Җҗ | dzh, j | Цц | ʦʰ | ts | ||
Зз | ʦ | (d)z | Чч | ʧʰ | ch | |
Ии | i | i | Шш | ʃ | sh | |
Йй | j | y | Щщ | (sʧ) | shch | |
Кк | (k), (kʲ) | k | Ыы | i | y | |
Лл | ɮ,ɮʲ | l | Ьь | ʲ | ' | |
Мм | m,mʲ | m | Ээ | e | e | |
Нн | n,nʲ | n | Юю | jʊ | yu | |
Ңң | ng | Яя | ja | ya |
Característiques
El dialecte de Calmúquia té una forta influència del rus. Es conserven documents en aquesta llengua des del segle xvii. Tendeix a col·locar el verb al final de la frase i es caracteritza per:
- vocals llargues i curtes; és preservada l'harmonia vocàlica.
- Els noms són declinats en nombre i deu casos.
- No hi ha categoria de gènere.
- Els verbs tenen categoria d'aspecte, veu, mode, temps, persona i nombre.
- Els adjectius no es declinen com els noms.
- Manté préstecs lingüístics del grec, àrab, sànscrit, sogdià, uigur i tibetà.
- Manté algunes diferències fonètiques amb el mongol khalkha:
- A les consonants fortes oclusives del mongol, li'n corresponen de febles en calmuc.
- Davant l'oclusiva fluixa la vocal s'abrevia.
- Les vocals labials es palatalitzen ü i ö.
Dialectes
La llengua calmuc es divideix en dos variants dialectals:
- Dörböd, al sud-est del llac Atxinar i d'Ubsa, on es diferencia el petit dörböd (a Astrakhan) i el gran dörböd (a Stravropol).
- Törgut, al riu Urunga i a Orenburg.
Situació de la llengua a Calmúquia
Almenys sobre el paper, el calmuc és cooficial[7] amb el rus i és ensenyat a les escoles, però degut a la deportació, el sistema educatiu fou destruït i gairebé totes les publicacions científiques són escrites en rus, de tal manera que s'ensenyava en rus i el calmuc només com a assignatura de llengua i cultura, i per als alumnes d'origen calmuc.
Havien estat un poble monolingüe fins a la primeria del segle xx, i fins i tot el 1979 només el 2,9% dels calmucs tenien el rus com a llengua materna (el 3,9% el 1989), però el domini de la llengua nadiua és insuficient per la manca d'educació, i la diglòssia s'hi ha imposat.
Des del 1993, el calmuc era llengua d'instrucció només a dues escoles primàries (a Ulduchini i Orckagini), a tres llars d'infants (a Orckagini i Ketcheneri) i a 200 classes arreu de la República. Poc després augmentaren a 67 classes i 83 llars d'infants, que el 2001 passaren a 153 i 84. A les altres hi ha dues hores de calmuc a la setmana. Hi ha una facultat especial de llengua calmuca a la Universitat que es dedica a fer material didàctic. Endemés, des del 1999 s'ha adoptat una nova llei sobre la llengua que protegeix força el calmuc.
Hi ha emissores de ràdio en calmuc i rus, i la televisió emet en les dues llengües aproximadament en una proporció 50-50, encoratjada per les autoritats de la república.
Referències
- ↑ «Calmuc». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Rodriguez, Emily; Lotha, Gloria; et alii. «Kalmyk | History, Culture & Language» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 27 agost 2023].
- ↑ «Kalmyk-Oirat» (en anglès). Ethnologue. [Consulta: 27 agost 2023].
- ↑ Namrova, Gilyana. Università Ca'Foscari. Language endangerment. The case of Kalmyk language (en anglès), 2023-03-14.
- ↑ Baranova, 2009, p. 2.
- ↑ Saunders, Alexandr M. The punished peoples: The deportation and fate of Soviet minorities at the end of the Second World War [Els pobles castigats: la deportació i el destí de les minories soviètiques al final de la Segona Guerra Mundial] (en anglès), 1978, p. xiv-238.
- ↑ «Закон Республики Калмыкия от 15 декабря 2014 г. N 93-V-З "О государственных языках Республики Калмыкия и иных языках в Республике Калмыкия"
[Llei de la República de Calmukia de 15 de desembre de 2014 N 93-V-Z "Sobre les llengües estatals de la República de Calmukia i altres llengües a la República de Calmukia"]» (en rus). República de Calmukia, 15-12-2014. [Consulta: 27 agost 2023].
Bibliografia
- Baranova, Vlada. «Deportation and Language Identity in Kalmykia». A: Endangered Languages and History: Proceedings of the Conference FEL XIII, 24-26 September 2009, Khorog, Tajikistan. H. Elnazarov, N. Ostler (eds.), 2009.
Enllaços externs
- «The Rosetta Project» (en anglès).
- Kornoussova, Bossia. «Language Policy and Minority Language Planning in Russia: the case study of the Kalmyk language», 24-12-2004. Arxivat de l'original el 2004-12-24. [Consulta: 21 gener 2021].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Wikipedia-logo-v2.svg/40px-Wikipedia-logo-v2.svg.png)