Cine Arcadia
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![]() | |
41° 23′ 45″ N, 2° 09′ 09″ E / 41.3957617°N,2.1524136°E / 41.3957617; 2.1524136 |
El cine Arcadia va obrir les portes el 27 d'abril de 1957 al Carrer Tusset, 14 de Barcelona. Sala propietat de Modest Castañé Lloret i dissenyat per Joan Antoni Castañé Llopart. L'objectiu d'aquest cinema era convertir-se en la sala de la felicitat.[1]
El primer film que s'hi va projectar va ser Lola Montes de Max Ophuls.[1]
Entre el 5 de juny de 1957 i el 18 de desembre de 1959 va programar de forma conjunta amb el cinema Alexandra i Atlanta.[2] Després passà a programar amb Maryland i Petit Pelayo.[1]
Va convertir-se en el segon local d'art i assaig de Barcelona, el 26 de març de 1967.[2]
L'Arcadia va tenir tres grans etapes liderades per:[1]
- 1967 - Juan Francisco Torres.
- 1971 - Círculo A.
- 1978 a 1980 - Cinesa.
Després d'haver firmat un contracte amb la Generalitat, l'Arcadia, el 14 d'octubre de 1985 va començar a projectar únicament pel·lícules en català o catalanes. Fins que el 24 de juliol de 1986 el Círculo A es tornà a fer càrrec de la programació del cinema.[2]
L'última projecció del cinema va ser The Brave el 31 de juliol de 1998.[2]