Edvard Kardelj
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 27 gener 1910 ![]() Ljubljana (Eslovènia) ![]() |
Mort | 10 febrer 1979 ![]() Ljubljana (Eslovènia) ![]() |
Causa de mort | càncer colorectal ![]() |
Sepultura | Tomb of National Heroes (en) ![]() ![]() |
Lliga dels Comunistes d'Eslovènia | |
1937 – 1943 ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Ateisme ![]() |
Formació | Escola Internacional Lenin ![]() |
Activitat | |
Ocupació | polític, professor, partisà ![]() |
Partit | Lliga de Comunistes de Iugoslàvia Lliga dels Comunistes d'Eslovènia ![]() |
Membre de | |
Carrera militar | |
Rang militar | coronel general ![]() |
Conflicte | Segona Guerra Mundial i Front Iugoslau ![]() |
Participà en | |
octubre 1943 | Assembly of the Delegates of the Slovene Nation (en) ![]() ![]() |
Família | |
Cònjuge | Pepca Kardelj ![]() |
Fills | Borut Kardelj ![]() |
Germans | Janez Kardelj ![]() |
Premis
| |
![]() |
Edvard Kardelj, també conegut pel nom de guerra de Bevc, Sperans i Krištof (Ljubljana, 27 de gener de 1910 - Ljubljana, 10 de febrer de 1979) va ser un polític, periodista i partisà iugoslau, militant del Partit Comunista d'Eslovènia, il·legal durant la Segona Guerra Mundial.
A partir de l'any 1941, va col·laborar en la resistència eslovena contra l'ocupació nazi al costat de Tito.[1] Se'l considera com un dels ideòlegs principals de la formació de la República Federal Popular de Iugoslàvia, al costat de Tito. Va participar en les converses i negociacions amb Stalin per a reconèixer la supremacia soviètica en la zona. Va defensar la ruptura de Iugoslàvia amb la Unió Soviètica el 1948 a la recerca de la seva pròpia via cap al socialisme. Va mantenir influència sobre el servei d'intel·ligència de l'exèrcit, el KOS. De 1948 a 1953, Kardelj va ser ministre d'Afers exteriors iugoslau. De 1963 a 1967, va dirigir l'oficina del president del parlament federal. Va ser membre de l'Acadèmia Eslovena de les Arts i les Ciències i va rebre oficialment els honors de'Heroi Nacional de Iugoslàvia. Kardelj va morir a Ljubljana i el seu enterrament va causar gran impacte i grans concentracions de gent a Eslovènia, que van anticipar què ocorreria un any després amb la defunció de Tito.
A part de molts carrers amb el seu nom, la ciutat costanera de Ploče, al sud de Croàcia, va ser anomenada Kardeljevo durant els períodes 1950-1954 i 1980-1990. La majoria van recobrar els seus noms anteriors amb l'ensorrament del règim comunista.
Un dels seus llibres més influents i contradictoris és Razvoj slovenskega narodnega vprašanja (El desenvolupament de la qüestió nacional eslovena) de 1939.
Referències
- ↑ Ramet, Sabrina P. The Three Yugoslavias State-Building and Legitimation, 1918-2005 (en anglès). Indiana University Press, 2006, p. 142. ISBN 9780253346568.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)