Hans Neusidler
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1508 ![]() Bratislava (Eslovàquia) ![]() |
Mort | 2 febrer 1563 ![]() Nuremberg (Alemanya) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | compositor, llaütista ![]() |
Moviment | Renaixement alemany ![]() |
Instrument | Llaüt ![]() |
Família | |
Família | Neusidler family (en) ![]() ![]() |
Fills | Melchior Neusidler, Konrad Neusidler ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hans Neusidler (Bratislava, 1508 - Nuremberg, 2 de febrer de 1563) va ser un compositor alemany i llaütista del Renaixement.
El primer registre històric que es té de Neusidler és de 1530, quan es va establir a Nuremberg (Alemanya). Al febrer va obtenir el permís de residència del Consell Local i es va casar allà al setembre. L'abril de 1531, es va convertir en ciutadà en fer el jurament de ciutadania.[1] Va ensenyar llaüt durant la dècada de 1530, va publicar vuit llibres de música per a llaüt entre el 1536 i el 1549, i també es va dedicar a fer negocis com a llaütista el 1550. Se sap que des de 1543 va tenir problemes econòmics, i va haver recórrer a l'Ajuntament, que va concedir-li algun ajut. Però finalment va haver de vendre les seves possessions per pagar els deutes.[1] El gener de 1556, la seva esposa va morir[1] i es va tornar a casar cinc mesos més tard; la seva segona esposa li va donar quatre fills abans de morir a l'agost de 1562. Els seu fills Melchior Neusidler (1531–1590)[2] i Konrad Neusidler (1541-després de 1604) també van ser coneguts llaütistes i compositors.
Neusidler, juntament amb Hans Judenkönig i Hans Gerle, van ser un dels llaütistes alemanys més importants. Les seves vuit publicacions inclouen intabulacions de cançons alemanyes, cançons franceses, madrigals italians, peces de ball i preludis de naturalesa improvisadora.[1] La majoria de les obres es fan en tres parts, però hi ha dues peces per a principiants i unes quantes disposicions en dues de les seves publicacions. Va tornar a publicar obres populars amb arranjaments més recents en els seus llibres posteriors. La publicació inicial de 1536, que era una col·lecció per a principiants, s'obre amb una introducció escrita a la reproducció de llaüt, que dona una idea de la pràctica contemporània.
Una peça quelcom més famosa és Der Juden Tanz, sovint citada com a exemple de bitonalitat «a la qual no manca un toc de sàtira».[3] Va ser transcrit per primera vegada a Denkmäler der Tonkunst in Österreich[4] i apareix a la Historical Anthology of Music de Davison i Apel com a melodia en una mena de D dimin disminuït acompanyat d'un drone E/B. Apel dona un facsímil de la tablatura a The Notation of Polyphonic Music que inclou la scordatura de Neusidler-instruccions, però interpreta die Obrer quint saitten muß man dem t gleich ziehen (amb la "cinquena» cadena com el gallet i el «dr» més baix) que requereix l'ajustament de Gddad-'f ' ♯. Si, en canvi, les cordes exteriors estan sintonitzades al mateix to, la peça sona més aviat típica de la resta del treball de Neusidler.
Totes les publicacions són per a llaüt i es van publicar a Nuremberg. Ell mateix en va ser autor i editor dels seus llibres i tabulatures d'obres que es feia imprimir i en protegia la seva exclusivitat amb un privilegi imperial contra la pirateria que el 1535 van concedir-li per a cinc anys. El 1540 li van renovar el privilegi per a dos anys més i va obtenir sengles renovacions de cinc anys els anys 1543 i el 1549, en què va publicar la darrera col·lecció d'obres.[5]
- Ein new geordent künstlich Lautenbuch in zwen Theyl getheylt: der erst für die anfahenden Schuler (1536)
- Der ander Theil des Lautenbuchs: darin sind begriles ausserlesner kunstreycher Stuck von Fantaseyen, Preambeln, Psalmen, und Muteten ... auff die Lauten dargeben (1536)
- Ein newes Lautenbüchlein mit vil schonen Liedern (1540)
- Das erst Buch: ein newes Lautenbüchlein mit viliner lieblichen Liedern für die jungen Schuler (1544)[6]
- Das ander Buch: ein new künstlich Lautten Buch für die anfahenden Schuler (1544)[7]
- Das right Buch: ein new kunstlich Lauten Buch darin vil trefflicher ... Kunst Stück von Psalmen und Muteten (1544)
- Das erst Buch: ein newes Lautenbüchlein mit vil feiner lieblichen Liedern, für die jungen Schuler (1547)
- Das ander Buch: ein new künstlich Lauten Buch erst yetzo von newem gemacht für junge and alte Schüler (1549)
Enregistraments
- 2005 - Obrecht. Canons, cançons, motets. Capella Flamenca i Piffaro. Eufoda 1361.
- 2022 - Hans Neusidler. Lute Music. Yavor Genov. Brilliant Classics 96456
- 2017 - "Italian Dance". An Equal Sea. J. M. Smig.
Referències
- Radke/Boetticher/Meyer. "Hans Neusidler". The New Grove Dictionary of Music and Musicians online.
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Dorfmüller, Kurt. «Neusidler, Hans» (en alemany). Deutsche Biographie, 1999. [Consulta: 27 agost 2022].
- ↑ Dorfmüller, Kurt. «Neusidler, Melchior» (en alemany). Deutsche Biographie. [Consulta: 27 agost 2022].
- ↑ Davison & Apel: Historical Anthology of Music, vol. 1 p. 108, w/ commentary on p. 227.
- ↑ DTÖ xviii.2 p. 58. The scoratura is interpreted slightly differently from Apel but the "bitonal" interpretation is the same.
- ↑ McDonald, Grantley; Rose, Stephen. «Privileges for printed music in the Holy Roman Empire during the sixteenth century». A: Lindmayr-Brandl, Andrea i McDonald Grantley (coordinadors). Early Printed Music in Material Culture in Central and Western Europe. Londres i Nova York: Routledge, 2021, p. 207-230. ISBN 978-0-429-34284-4.
- ↑ Neusiedler, Hans. «Das Erst Buch. Ein Newes Lautenbüchlein mit vil feiner lieblichen Liedern, für die...» (en alemany). Badische Landes-Bibliothek. [Consulta: 27 agost 2022].
- ↑ Neudsiedler, Hans. «Das Ander Buch. Ein New künstlich Lautten Buch, für die anfahenden Schuler ..» (en alemany). Badische Landes-Bibliothek. [Consulta: 27 agost 2022].
Enllaços externs
- Neusiedler, Hans a l'International Music Score Library Project de la Biblioteca Musical Petrucci