Jaciment arqueològic de la Bòbila Madurell-Mas Duran
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
Entitat territorial administrativa | Sant Quirze del Vallès (Vallès Occidental) ![]() | |||
| ||||
Tipus | Jaciment arqueològic ![]() | |||
El jaciment de la Bòbila Madurell se situa al terme municipal de Sant Quirze del Vallès (Vallès Occidental), en els terrenys de l'encara existent Mas Duran. Tota la zona pertany a un gran paratge arqueològic que es va començar a excavar l'any 1921,[1] a causa dels treballs de construcció de la via dels Ferrocarrils Catalans. A l'any 1931 es va instal·lar a la zona una bòbila que era propietat del senyor Madurell, donant així el nom al jaciment. L’extracció d’argiles va provocar l’aparició de noves restes arqueològiques i amb les infraestructures posteriors construides a partir de l’any 1975, com l’autopista C-58 i l’edificació més endavant d’un gran centre comercial, van fer aflorar noves restes que van comportar l’endegament de noves campanyes arqueològiques als anys 90.[2][3]
L'ocupació fou reiterada, amb curts períodes d'abandó. La major part del material arqueològic correspon al neolític mitjà-recent, amb una coincidència espacial de sepultures i fosses. El neolític final ens proporciona les primeres cabanes neolítiques (grup Veraza) enfonsades descobertes a Catalunya. Les ocupacions de l'Edat del bronze, bronze final, Primera Edat del ferro corresponen a assentaments secundaris relacionats possiblement amb els poblats en altres zones d'aquest gran paratge arqueològic.[4]
Cronologia
Jaciment compta amb 20 datacions radiocarbòniques.[5]
- Neolític antic
- Neolític mitjà
- Neolític final - Veraza
- Bronze inicial
- Ferro 1a
Estructures d'habitació
- 2 estructures d'habitació en forma de grans depressions excavades a subsòl. Contenen bases naturals, restes lítiques i restes ceràmiques. Entre les restes faunístiques domina el Bos taurus.
- C.11 - Planta ovalada (8 x 6,5 m, profunditat màxima 0,85 m, aprox. 5 0m²). Dos nivells de reompliment associats a dues unitats diferenciades. A cadascun dels nivells es va evidenciar una estructuració interna, composta per llars, estructures de sosteniment, fosses i agrupacions de pedres. A 50 cm d'aquesta estructura se'n va localitzar una altra de dimensions reduïdes (6m², 35 cm de fondària màxima).
- C.1 - Forma ovalada irregular (aprox. 40 m², fondària 90 a 170 cm). Diversos reompliments.
- Durant les campanyes 1991/1992 s'han descobert 32 enterraments, però amb les troballes posteriors, consten 80 fosses d'enterrament i 67 fosses d'emmagatzematge (sitges).[2]
Referències
- ↑ Bordas, Anna; Pou Roser; Parpal Albert; Martín Araceli. Excavacions arqueològiques 1991-1992 a la Bòbila Madurell - Mas Duran (Sant Quirze del Vallès, Vallès Occidental). Tribuna d'Arqueologia 1992-1993. Barcelona: Generalitat de Catalunya, Departament de Cultura, 1994, p. 31-47. ISBN 84-393-2935-0.
- ↑ 2,0 2,1 «BÒBILA MADURELL | CEPAP-UAB». [Consulta: 18 juny 2023].
- ↑ El Vallès fa 6000 anys (en català). Terrassa: Fundació Caixa de Terrassa, 1995.
- ↑ Lluís Fernàndez i López. «Bòbila Madurell - Serrat de Can Feu». Penell de Sabadell, 28, Maig 1987, pàg. 5-8.
- ↑ «La Base de dades rediocarbòniques de Catalunya». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 23 maig 2015].