Lidia Gueiler Tejada
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 28 agost 1921 ![]() Cochabamba (Bolívia) ![]() |
Mort | 9 maig 2011 ![]() La Paz (Bolívia) ![]() |
![]() | |
16 novembre 1979 – 17 juliol 1980 ← Alberto Natusch – Luis García Meza Tejada → | |
Diputada de Bolívia | |
Ambaixadora | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Catolicisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | Democratization (en) ![]() ![]() |
Partit | Revolutionary Party of the National Left – Gueiler (en) ![]() Partit Revolucionari de l'Esquerra Nacionalista (1963–1979) Moviment Nacionalista Revolucionari (1948–1963) ![]() |
Signatura ![]() ![]() |
Lidia Gueiler Tejada (Cochabamba, 28 d'agost de 1921 - La Paz, 9 de maig de 2011) va ser una política boliviana, presidenta interina de Bolívia entre 1979 i 1980.[1]
Va ser la primera dona a ostentar el càrrec i la segona d'Amèrica, després de María Estela Martínez de Perón. Va destacar-se per la seva lluita per les causes socials, la defensa de la pau i la igualtat de gènere. Va ser reconeguda com una de les icones de la recuperació de l'estat de dret i la democràcia a Bolívia, després de diversos períodes dictatorials durant els anys 70 i 80.[2]
Trajectòria política
El 1948 Lidia Gueiler s'incorporà al Moviment Nacionalista Revolucionari (MNR) i participà de la revolució del 9 d'abril de 1952. El 1953, fou acusada de conspirar per matar el president Víctor Paz Estenssoro. Després d'aquesta acusació va ser diplomàtica a Alemanya Occidental, Colòmbia i Veneçuela. Va ser diputada nacional entre 1956 i 1964 i el 1979 va ser presidenta de la Cambra de Diputats.[1][3]
Arran del cop d'estat del general Alberto Natusch Busch l'1 de novembre de 1979, en què enderrocà el govern interí de Wálter Guevara Arce, i després del consegüent aixecament popular, que pressionà perquè els colpistes retornessin el poder al Congrés, Lidia Gueiler, aleshores presidenta de la cambra, assumí la presidència de manera interina fins a les eleccions del 29 de juny de l'any següent. Però un altre cop d'estat el 17 de juliol va impedir que completés el seu mandat.[1][4]
En tornar de l'exili que el cop va comportar, Lidia Gueiler va ser nomenada ambaixadora a Colòmbia i va rebre una vintena de condecoracions. Va liderar moltes organitzacions feministes i representà el seu país davant la Comissió Interamericana de Dones. També publicà dos llibres. El Govern d'Evo Morales va declarar dol nacional de trenta dies i fou acomiadada amb tots els honors de la seva dignitat.[4][3]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 «Muere la primera presidenta mujer de Bolivia Lydia Gueiler Tejada» (en castellà). Opinión, 09-05-2011. [Consulta: 12 juliol 2021].
- ↑ Mendoza, Luz. «Murió Lydia Gueiler, la única presidenta que tuvo Bolivia» (en castellà). [Consulta: 25 octubre 2020].
- ↑ 3,0 3,1 «Lydia Gueiler es despedida con honores dignos de una ex mandataria» (en castellà). Los Tiempos digital, 10-05-2011. [Consulta: 12 juliol 2021].
- ↑ 4,0 4,1 Alipaz, Martin (EFE) «Lidia Gueiler, un paréntesis democrático en Bolivia» (en castellà). El País [Madrid], 09-05-2011. ISSN: 1134-6582.