María de Zozaya
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1530 ![]() Oieregi (Navarra) ![]() |
Mort | 30 agost 1610 ![]() Logronyo (La Rioja) ![]() |
Altres | |
Condemnada per | bruixeria (1609) ![]() |
Cronologia | |
1609-1610 | Judicis de les bruixes basques ![]() |
María de Zozaya i Arramendi, de vegades anomenada Zozoya, (Oieregi, Nafarroa, 1530 - Logronyo, 1609) va ser processada de bruixeria el 1609, durant les proves de bruixes basques que formaven part de la Inquisició espanyola.[1][2]
María de Zozaya va ser una dona del Regne de Navarra, nascuda a Oieregi i resident a la localitat d'Errenteria, avui dia a la província de Guipúscoa, i presumptament bruixa de l'aquelarre de la mateixa ciutat.[3] El 1609 María de Zozaya, de 79 anys, fou detinguda per l'inquisidor Valle Alvarado, i va ser lliurada a la Inquisició espanyola acusada de ser una bruixa.[1] Va ser jutjada juntament amb un grup de dones que es deia que havia liderat, en el context del judici de les bruixes de Zugarramurdi.[4] La seva confessió inclou l'elogi pel plaer sexual.[5] També va declarar que una aparició la reemplaça al llit quan va anar al dissabte.[6] Es diu que un jove sacerdot del mateix poble va sortir a caçar tot el dia sense haver-hi cap llebre.[1] Va culpar a María de Zozaya que, segons sembla, va confessar als inquisidors que, després que el sacerdot passés la seva casa, es va convertir en una llebre i va anar cap a ell i els seus cadells durant tot el dia, arribant a esgotar-los. Va dir que això va passar vuit vegades durant el 1609. Després de ser empresonada va morir a la presó de Logronyo nou mesos després del seu ingrés, quan tenia 80 anys.[1] Després de la seva mort, els seus ossos van ser cremats com a part d'un acte de fe públic.[3]
llibre
L'escriptor Xabier Susperregi (Errenteria, 1971) va escriure l'any 2024 el llibre María de Zozaya sobre María de Zozaya, la presentació de la qual es va fer a Errenteria el 13 de març de 2024.[7]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Greer, Germaine. The change: women, aging, and the menopause. Nova York: Knopf, 1992, p. 355. ISBN 0394582691.
- ↑ «Zozaya, María de». Auñamendi Eusko Entziklopledia - Bernardo Estornés Lasa Funtsa [Consulta: 9 febrer 2018].
- ↑ 3,0 3,1 Henningsen, Gustav (ed.). The Salazar documents Insquisitor Alonso de Salazar Frías and others on the Basque witch persecution. Leiden: Brill, 2004, p. 136. ISBN 9781429426879.
- ↑ Corben, Herbert C. The struggle to understand: a history of human wonder & discovery. Buffalo, N.Y.: Prometheus Books, 1991, p. 218. ISBN 0879756837.
- ↑ Godly zeal and furious rage: The Witch in Early Modern Europe. Londres: Routledge, 2011. ISBN 9780203819029.
- ↑ Witchcraft in Europe, 1100-1700; a documentary history. Ed. Alan C. Kors and Edward Peters. Filadèlfia: Univ. of Pennsylvania Press, 1972, p. 409. ISBN 9780812276459.
- ↑ «Una dedicatoria especial a María de Zozaya» (en castellà), 14-03-2024. [Consulta: 7 maig 2024].