Maria Magdalena d'Àustria
![]() Maria Magdalena d'Àustria, obra de Cristofano Allori (Uffizi) ![]() | |
Nom original | (it) Maria Maddalena d'Austria (de) Maria Magdalena von Österreich ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 7 octubre 1589 ![]() Graz (Àustria) ![]() |
Mort | 1r novembre 1631 ![]() Passau (Alemanya) ![]() |
Sepultura | Basílica de San Lorenzo ![]() |
Regent | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Catolicisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | política ![]() |
Altres | |
Títol | Arxiduquessa Gran Duquessa ![]() |
Família | Dinastia dels Habsburg ![]() |
Cònjuge | Cosme II de Mèdici (1608–) ![]() |
Fills | Ferran II de Mèdici, Francesco de' Medici, Anna de Mèdici, Leopold de Mèdici, Mattias de' Medici, Joan Carles de Mèdici, Margarida de Mèdici, Maria Cristina de' Medici ![]() |
Pares | Carles II d'Habsburg ![]() ![]() |
Germans | Gregòria Maximiliana d'Àustria Caterina Renata d'Àustria Elionor d'Àustria Margarida d'Àustria Anna d'Àustria Constança d'Àustria Maria Cristina d'Àustria Leopold V d'Habsburg Carles d'Àustria Ferran II del Sacre Imperi Romanogermànic Maximilià Ernest d'Àustria ![]() |
Premis | |
![]() ![]() | |
![]() ![]() |
Maria Magdalena d'Àustria (Graz, Sacre Imperi Romanogermànic, 1589 - Passau, Baviera, 1631) fou una arxiduquessa d'Àustria que va esdevenir duquessa consort de Toscana.[1]
Orígens familiars
Va néixer el 7 d'octubre de 1589 a la ciutat de Graz, població situada en aquells moments al Sacre Imperi Romanogermànic, sent filla de Carles II d'Estíria i Maria Anna de Baviera. Fou neta per línia paterna de l'emperador Ferran I del Sacre Imperi Romanogermànic i Anna I d'Hongria, i per línia materna de l'elector Albert V de Baviera i d'Anna d'Àustria.
Fou germana, entre d'altres, de l'emperador Ferran II del Sacre Imperi Romanogermànic; Lepold V d'Àustria, casat amb Clàudia de Mèdici; Anna i Constança d'Àustria, casades successivament amb Segimon III de Polònia; i Margarida d'Àustria, casada amb Felip III de Castella.
Núpcies i descendents
Es va casar el 19 d'octubre de 1608 a la catedral de Florència amb Cosme de Mèdici, fill de Ferran I de Mèdici i Cristina de Lorena. D'aquesta unió nasqueren:
- Maria Cristina de Mèdici (1609-1632)
- Ferran II de Mèdici (1610-1670), Gran Duc de Toscana
- Joan Carles de Mèdici (1611-1663), cardenal
- Margarida de Mèdici (1612-1679), casada el 1628 amb Odoard I de Parma
- Mateu de Mèdici (1613-1667)
- Francesc de Mèdici (1614-1634)
- Anna de Mèdici (1616-1676), casada el 1646 amb Ferran Carles d'Àustria
- Leopold de Mèdici (1617-1675), cardenal
Interessada en la ciència, protegí a la seva cort el científic Galileo Galilei. A la mort del seu espòs, ocorreguda el febrer de 1621, s'encarregà de l'educació dels seus fills, especialment del Gran Duc Ferran II de Mèdici. Com a herència va rebre el govern de la ciutat de San Miniato, aconseguint que fos reconeguda com a seu d'una diòcesi.
Referències
- ↑ «MARIA MADDALENA d’Austria, granduchessa di Toscana in "Dizionario Biografico"» (en italià). [Consulta: 24 juny 2021].
Enllaços externs
- (anglès) http://genealogy.euweb.cz/habsburg/habsburg4.html
En altres projectes de Wikimedia: | |
![]() | Commons (Galeria) ![]() |
![]() | Commons (Categoria) ![]() |