Premi Hugo a la millor novel·la
Tipus | premi literari Premi Hugo ![]() | ||
---|---|---|---|
Vigència | 1953 ![]() | ||
Conferit per | World Science Fiction Society ![]() | ||
Guanyador | Alfred Bester, Per l'obra The Demolished Man (1953) Frank Riley, Per l'obra They'd Rather Be Right (1955) Mark Clifton, Per l'obra They'd Rather Be Right (1955) Robert A. Heinlein, Per l'obra Double Star (1956) Fritz Leiber, Per l'obra The Big Time (1958) James Blish, Per l'obra A Case of Conscience (en) ![]() Robert A. Heinlein, Per l'obra Starship Troopers (1960) Walter M. Miller, Per l'obra A Canticle for Leibowitz (en) ![]() Robert A. Heinlein, Per l'obra Stranger in a Strange Land (en) ![]() Philip K. Dick, Per l'obra The Man in the High Castle (en) ![]() Clifford D. Simak, Per l'obra Way Station (1964) Fritz Leiber, Per l'obra The Wanderer (en) ![]() Roger Zelazny, Per l'obra This Immortal (en) ![]() Frank Herbert, Per l'obra Duna (1966) Robert A. Heinlein, Per l'obra The Moon Is a Harsh Mistress (en) ![]() Roger Zelazny, Per l'obra Lord of Light (en) ![]() John Brunner, Per l'obra Stand on Zanzibar (en) ![]() Ursula K. Le Guin, Per l'obra La mà esquerra de la foscor (1970) Larry Niven, Per l'obra Ringworld (en) ![]() Philip José Farmer, Per l'obra To Your Scattered Bodies Go (en) ![]() Isaac Asimov, Per l'obra Fins i tot els déus (1973) Arthur C. Clarke, Per l'obra Rendezvous with Rama (1974) Ursula K. Le Guin, Per l'obra Els Desposseïts (1975) Joe Haldeman, Per l'obra The Forever War (en) ![]() Kate Wilhelm, Per l'obra Where Late the Sweet Birds Sang (en) ![]() Frederik Pohl, Per l'obra Gateway (en) ![]() Vonda N. McIntyre, Per l'obra Dreamsnake (1979) Arthur C. Clarke, Per l'obra The Fountains of Paradise (1980) Joan D. Vinge, Per l'obra The Snow Queen (en) ![]() C. J. Cherryh, Per l'obra Downbelow Station (en) ![]() Isaac Asimov, Per l'obra Els límits de la Fundació (1983) David Brin, Per l'obra Startide Rising (en) ![]() William Gibson, Per l'obra Neuromàntic (1985) Orson Scott Card, Per l'obra El joc de l'Ender (1986) Orson Scott Card, Per l'obra Speaker for the Dead (1987) David Brin, Per l'obra The Uplift War (en) ![]() C. J. Cherryh, Per l'obra Cyteen (en) ![]() Dan Simmons, Per l'obra Hyperion (en) ![]() Lois McMaster Bujold, Per l'obra The Vor Game (en) ![]() Lois McMaster Bujold, Per l'obra Barrayar (en) ![]() Vernor Vinge, Per l'obra Un foc sobre l'abisme (1993) Connie Willis, Per l'obra Doomsday Book (en) ![]() Kim Stanley Robinson, Per l'obra Green Mars (en) ![]() Lois McMaster Bujold, Per l'obra Mirror Dance (en) ![]() Neal Stephenson, Per l'obra The Diamond Age (en) ![]() Kim Stanley Robinson, Per l'obra Blue Mars (en) ![]() Joe Haldeman, Per l'obra Forever Peace (en) ![]() Connie Willis, Per l'obra To Say Nothing of the Dog (en) ![]() Vernor Vinge, Per l'obra Una profunditat al cel (2000) Joanne Rowling, Per l'obra Harry Potter i el calze de foc (2001) Neil Gaiman, Per l'obra American Gods (2002) Robert J. Sawyer, Per l'obra Hominids (en) ![]() Lois McMaster Bujold, Per l'obra Paladin of Souls (en) ![]() Susanna Clarke, Per l'obra Jonathan Strange & Mr Norrell (en) ![]() Robert Charles Wilson, Per l'obra Spin (en) ![]() Vernor Vinge, Per l'obra Més enllà de l'arc de Sant Martí (2007) Michael Chabon, Per l'obra The Yiddish Policemen's Union (en) ![]() Neil Gaiman, Per l'obra El llibre del cementiri (2009) Paolo Bacigalupi, Per l'obra The Windup Girl (2010) China Miéville, Per l'obra The City & the City (en) ![]() Connie Willis, Per l'obra Blackout/All Clear (en) ![]() Jo Walton, Per l'obra Among Others (en) ![]() John Scalzi, Per l'obra Redshirts (en) ![]() Ann Leckie, Per l'obra Ancillary Justice (en) ![]() Liu Cixin, Per l'obra El problema dels tres cossos (2015) N. K. Jemisin, Per l'obra The Fifth Season (2016) N. K. Jemisin, Per l'obra The Obelisk Gate (en) ![]() N. K. Jemisin, Per l'obra The Stone Sky (en) ![]() Mary Robinette Kowal, Per l'obra The Calculating Stars (en) ![]() Arkady Martine, Per l'obra A Memory Called Empire (en) ![]() Martha Wells, Per l'obra Network Effect (en) ![]() Arkady Martine, Per l'obra A Desolation Called Peace (en) ![]() Ursula Vernon, Per l'obra Nettle & Bone (en) ![]() Emily Tesh (en) ![]() ![]() ![]() | ||
Lloc web | thehugoawards.org ![]() |
El Premi Hugo a la millor novel·la és un dels Premis Hugo atorgat cada any a novel·les de ciència-ficció o fantasia publicades en anglès o traduïdes l'any anterior. Aquest premi és per a escrits de més de 40.000 paraules, d'altres premis Hugo s'atorguen a novel·les curtes, relats i relats curts.[1][2]
Aquest premi s'ha atorgat anualment des del 1953, excepte el 1954 i el 1957 per la World Science Fiction Society. A més d'aquests premis, i a partir del 1966 s'han atorgat els premis Restrospective Hugo (Hugo retrospectiu) pels anteriors 50, 75 o 100 anys anteriors. Fins al 2018, s'han atorgat premis retrospectius pels anys 1939, 1941, 1943, 1946, 1951 i 1954.[3]
Els nomenats i premiats son escollits pels membres de la convenció anual Worldcon. La forma de votació és en forma de segona volta continua amb sis nomenats. Les novel·les nomenades són les sis més votades durant l'any pels membres sense cap límit en el nombre de nomenats. Des del 1959 es reconeix als sis candidats seleccionats.[4] Les votacions es fan de gener a març, i les votacions a les sis novel·les candidates es fa aproximadament d'abril fins a juliol, depenent de quan se celebra la convenció, que acostuma a ser al setembre i a un lloc diferent del món cada any.[5][6][7]
Durant els 70 anys de premi, s'han nomenat 145 autors, 48 han guanyat, incloent-hi empats, coautors i "retro hugos". Robert A. Heinlein és l'autor que més premis i nominacions a l'Hugo a la millor novel·la ha rebut, amb 5 premis (incloent un "retro hugo") i 12 nominacions. Lois McMaster Bujold ha rebut 4 premis i 10 nominacions. Els altres autors que n'han guanyat més de 2 son Isaac Asimov, Connie Willis i Vernor Vinge que l'han guanyat 3 cops. Deu autors han rebut dos cops el premi. Tres autors han guanyat el premi en anys consecutius: Orson Scott Card (1986, 1987), Lois McMaster Bujold (1991, 1992) i N. K. Jemisin (2016, 2017).
Guanyadors
![Actualitza ara](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Fxemoji_u1F504.svg/15px-Fxemoji_u1F504.svg.png)
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
Guanyador | Any | Obra |
---|---|---|
Joanne Rowling | 2001 | Harry Potter i el calze de foc |
Paolo Bacigalupi | 2010 | The Windup Girl |
Frank Herbert | 1966 | Duna |
Ray Bradbury | 1954 | Fahrenheit 451 |
C. J. Cherryh | 1989 | Cyteen |
Isaac Asimov | 1973 | Fins i tot els déus |
Clifford D. Simak | 1964 | Way Station |
Neil Gaiman | 2002 | American Gods |
Ursula K. Le Guin | 1975 | Els Desposseïts |
Vernor Vinge | 2007 | Més enllà de l'arc de Sant Martí |
Robert A. Heinlein | 1960 | Starship Troopers |
Neal Stephenson | 1996 | The Diamond Age |
James Blish | 1959 | A Case of Conscience |
Vonda N. McIntyre | 1979 | Dreamsnake |
Michael Chabon | 2008 | The Yiddish Policemen's Union |
Liu Cixin | 2015 | El problema dels tres cossos |
Frederik Pohl | 1978 | Gateway |
William Gibson | 1985 | Neuromàntic |
Roger Zelazny | 1968 | Lord of Light |
Arthur C. Clarke | 1974 | Rendezvous with Rama |
Philip K. Dick | 1963 | The Man in the High Castle |
Joan D. Vinge | 1981 | The Snow Queen |
Arthur C. Clarke | 1980 | The Fountains of Paradise |
Orson Scott Card | 1986 | El joc de l'Ender |
Robert A. Heinlein | 1962 | Stranger in a Strange Land |
Isaac Asimov | 1983 | Els límits de la Fundació |
Lois McMaster Bujold | 2004 | Paladin of Souls |
Robert A. Heinlein | 1956 | Double Star |
Neil Gaiman | 2009 | El llibre del cementiri |
Robert A. Heinlein | 1967 | The Moon Is a Harsh Mistress |
John Brunner | 1969 | Stand on Zanzibar |
Susanna Clarke | 2005 | Jonathan Strange & Mr Norrell |
Larry Niven | 1971 | Ringworld |
Walter M. Miller | 1961 | A Canticle for Leibowitz |
C. J. Cherryh | 1982 | Downbelow Station |
Dan Simmons | 1990 | Hyperion |
Ursula K. Le Guin | 1970 | La mà esquerra de la foscor |
Jo Walton | 2012 | Among Others |
Orson Scott Card | 1987 | Speaker for the Dead |
Vernor Vinge | 2000 | Una profunditat al cel |
Robert Charles Wilson | 2006 | Spin |
Alfred Bester | 1953 | The Demolished Man |
David Brin | 1984 | Startide Rising |
Lois McMaster Bujold | 1992 | Barrayar |
Philip José Farmer | 1972 | To Your Scattered Bodies Go |
David Brin | 1988 | The Uplift War |
Roger Zelazny | 1966 | This Immortal |
Connie Willis | 1993 | Doomsday Book |
Connie Willis | 1999 | To Say Nothing of the Dog |
Lois McMaster Bujold | 1991 1995 | Mirror Dance |
Connie Willis | 2011 | Blackout/All Clear |
Kate Wilhelm | 1977 | Where Late the Sweet Birds Sang |
Fritz Leiber | 1958 | The Big Time |
Fritz Leiber | 1965 | The Wanderer |
Kim Stanley Robinson | 1997 | Blue Mars |
Kim Stanley Robinson | 1994 | Green Mars |
China Miéville | 2010 | The City & the City |
Mark Clifton Frank Riley | 1955 | They'd Rather Be Right |
Lois McMaster Bujold | 1991 1995 | The Vor Game |
Joe Haldeman | 1976 | The Forever War |
John Scalzi | 2013 | Redshirts |
Joe Haldeman | 1998 | Forever Peace |
Ann Leckie | 2014 | Ancillary Justice |
Robert J. Sawyer | 2003 | Hominids |
N. K. Jemisin | 2016 | The Fifth Season |
N. K. Jemisin | 2017 | The Obelisk Gate |
N. K. Jemisin | 2018 | The Stone Sky |
Vernor Vinge | 1993 | Un foc sobre l'abisme |
Mary Robinette Kowal | 2019 | The Calculating Stars |
Arkady Martine | 2020 | A Memory Called Empire |
Martha Wells | 2021 | Network Effect |
Arkady Martine | 2022 | A Desolation Called Peace |
Ursula Vernon | 2023 | Nettle & Bone |
Referències
- ↑ Jordison, Sam. «An international contest we can win» (en anglès), 07-08-2008. [Consulta: 8 agost 2018].
- ↑ «http://www.litro.co.uk/index.php/2010/04/20/hugo-awards-announced/ WebCite query result» (en anglès). [Consulta: 8 agost 2018].[Enllaç no actiu]
- ↑ «The Locus Index to SF Awards: About the Retro Hugo Awards», 03-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-01-03. [Consulta: 8 agost 2018].
- ↑ «http://www.thehugoawards.org/hugo-faq/ WebCite query result» (en anglès). [Consulta: 8 agost 2018].[Enllaç no actiu]
- ↑ «Introduction» (en anglès). The Hugo Awards, 18-07-2007.
- ↑ «The Locus Index to SF Awards: About the Hugo Awards», 03-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-01-03. [Consulta: 8 agost 2018].
- ↑ «Worldcon» (en anglès). [Consulta: 8 agost 2018].