Robert Clive
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 29 setembre 1725 ![]() Shropshire (Anglaterra) ![]() |
Mort | 22 novembre 1774 ![]() Londres ![]() |
Causa de mort | suïcidi, dessagnament ![]() |
Sepultura | Shropshire ![]() |
Lord Lieutenant of Shropshire (en) ![]() | |
4 novembre 1772 – 22 novembre 1774 | |
Membre del 14è Parlament de la Gran Bretanya | |
Legislatura: 14è Parlament de la Gran Bretanya | |
Membre del 13è Parlament de la Gran Bretanya | |
Legislatura: 13th Parliament of Great Britain (en) ![]() | |
Membre del 12è Parlament de la Gran Bretanya | |
Legislatura: 12è Parlament del Regne de la Gran Bretanya | |
Membre del 11è Parlament de la Gran Bretanya | |
Legislatura: 11th Parliament of Great Britain (en) ![]() ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Merchant Taylors' School ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Bengala ![]() |
Ocupació | polític, oficial, soldat ![]() |
Activitat | 1746 ![]() |
Membre de | Royal Society ![]() |
Carrera militar | |
Branca militar | Infanteria ![]() |
Rang militar | general major ![]() |
Conflicte | Carnatic Wars (en) ![]() ![]() ![]() |
Obra | |
Localització dels arxius | |
Altres | |
Títol | Baron Clive (en) ![]() Baró ![]() |
Cònjuge | Margaret Clive (1753–) ![]() |
Fills | Edward Clive, Charlotte Clive, Margaret Clive, Elizabeth Clive, Rebecca Clive, Richard Clive, Jane Clive, Robert Clive ![]() |
Pares | Richard Clive ![]() ![]() |
Germans | William Clive ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() | |
![]() ![]() |
El Major General Robert Clive (Shropshire, 29 de setembre de 1725 - Londres, 22 de novembre de 1774), també conegut com a Clive of India, va ser un militar britànic que va establir la supremacia política i militar de la Companyia Britànica de les Índies Orientals a Bengala.[1] Junt amb Warren Hastings va ser una de les figures clau de l'Índia britànica. En la lluita pels llocs comercials, derrotà els francesos i els seus aliats indis a Arcot (1751), Calcuta (1757) i Plassey (1757). Va ser governador de Bengala de 1757 a 1760 i de nou 1764 a 1767. Clive obrí el camí per al domini anglès sobre Índia, el qual va durar gairebé dos segles.[2]
Clive era fill d'un membre de Parlament anglès i era un nen extremadament indisciplinat i malhumorat. Als 18 anys marxà cap a Madràs, Índia, com treballador de la Companyia Britànica de les Índies Orientals. Pres del tedi i de la solitud va intentar suïcidar-se dues vegades. En la guerra colonial de 1751, Robert Clive va prendre el Fort d'Arcot amb 200 europeus i 300 sipais (tropes índies) i el va defensar contra 10.000 soldats indis i francesos.
Clive tornà a Anglaterra el 1753, de nou a Índia, el 1757, com a tinent coronel. El comerç anglès se centrava a Calcuta. El 1756, el príncep Siraj-ud-Dowlah, de Bengala va prendre Calcuta i va empresonar, dins una petita sala, 146 súbdits britànics. 123 d'ells moriren ràpidament sufocats. Després de tornar a prendre Calcuta, Clive va derrotar Siraj-ud-Dowlah a Plassey, l'any 1757. A continuació va deixar els anglesos com governants de Bengala. L'any 1763 el Tractat de París va consolidar la supremacia anglesa a l'Índia.
Clive va rebre el títol de baró Clive de Plassey, va ser nomenat diputat i cavaller, el 1764. Va ser atacat políticament, es va fer addicte a l'opi va estar afectat per la depressió i l'any 1774, es va suïcidar tallant-se el coll.[2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)