Teofilacte de ConstantinobleNom original | (el) Θεοφύλακτος Λεκαπηνός ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Biografia |
---|
Naixement | 917 ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Mort | 27 febrer 956 (38/39 anys) |
---|
Causa de mort | mort accidental, caiguda d'un cavall ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
|
Patriarca de Constantinoble |
---|
![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
|
Dades personals |
---|
Religió | Cristianisme calcedoni ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Activitat |
---|
Ocupació | sacerdot ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Família |
---|
Família | Lecapè ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Pares | Romà I Lecapè i Teodora (consort de Romà I) ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Germans | Helena Lecapè Constantí Lecapè Esteve Lecapè Cristòfol Lecapè ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Teofilacte de Constantinoble o Teofilacte Lecapè en grec medieval Θεοφύλακτος Λακαπήνος, nascut l'any 917 i mort el 27 de febrer del 956, va ser un noble de l'Imperi Romà d'Orient patriarca de Constantinoble des del 2 de febrer del 933 fins a la seva mort el 956.
Biografia
Teofilacte era el fill petit de l'emperador Romà Lecapè i de la seva esposa Teodora. Romà Lecapè va voler que el seu fill fos patriarca quan morís Nicolau I el Místic, i Teofilacte va ser tonsurat i ordenat sotsdiaca. El 25 de desembre de l'any 924, dia en què els seus germans Esteve Lecapè i Constantí Lecapè van ser coronats coemperadors, Teofilacte, que només tenia set anys, va ser nomenat sincel·le pel patriarca Nicolau I, càrrec que el preparava per la successió al patriarcat. A la mort de Nicolau, ja que el jove Teofilacte encara no podia succeir a causa de la seva edat, l'emperador va donar el càrrec provisionalment a l'ancià metropolità d'Amasya que portava el nom d'Esteve d'Amàsia.
Les intencions de Romà Lecapè, no van sortir tan bé com esperava. El 18 de juliol de l'any 927 Esteve d'Amàsia va morir. L'emperador, el 27 de desembre va triar un monjo anomenat Trifó, conegut per l'austeritat de la seva forma de vida, i que va ser ordenat patriarca per un temps acordat amb el nom de Trifó de Constantinoble. Quan va transcórrer el termini fixat, Trifó es va negar a abandonar el seu càrrec. La seva abdicació es va obtenir finalment l'agost del 931 per un engany del bisbe Teòfanes de Cesarea. Teofilacte només tenia 14 anys però va fer una bona campanya diplomàtica per superar la resistència del sínode. L'emperador romà va fer pressió sobre els bisbes, es va ajornar la nova elecció i es va enviar una sol·licitud de suport al papa Joan XI, que va enviar legats per entronitzar al nou patriarca el 2 de febrer del 933 després d'estar vacant el càrrec gairebé dos anys. En aquesta època va ser castrat per afavorir la seva carrera eclesiàstica.
Teofilacte va donar suport als plans polítics del seu pare i buscava aconseguir l'ecumenisme eclesiàstic, mantenint un contacte constant amb els patriarcats grecs d'Alexandria i Antioquia.
Després de la renúncia al poder de Romà I el 20 de desembre del 944 i la dels seus dos fills que l'havien deposat el 27 de gener del 945, va haver de coronar Romà II com a coemperador. Teofilacte era l'únic membre masculí de la família Lecapè, a part de l'eunuc bastard Basili Lecapè, que es va mantenir en els seus càrrecs. L'emperador Constantí VII va acceptar que Teofilacte es mantingués en el càrrec, malgrat les moltes crítiques que hi havia contra ell, segons els cronistes. Joan Escilitzes li retreia que havia estat corrupte: «per haver subhastat els càrrecs dels clergues i les promocions a l'episcopat, per tenir una passió irresistible que el va empènyer a adquirir cavalls i a interrompre les misses per assistir al naixement dels seus poltres i finalment d'haver iniciat a Santa Sofia el costum dubtós d'insultar Déu i els sants quan se'ls commemora amb grans festes on el públic s'acosta cantant cançons i fent contorsions indecents i barrejant crits demencials als himnes del matí».
A finals de la dècada del 940, Teofilacte va enviar missioners al país dels magiars per intentar donar suport als esforços de la diplomàcia imperial. Per la mateixa època, aconsellava al seu nebot per matrimoni el tsar Pere I de Bulgària, sobre la nova heretgia bogomil. Va introduir elements teatrals en la litúrgia ortodoxa, cosa que no va ser aprovada pel clergat conservador.
Teofilacte va ser el tercer i últim patriarca de Constantinoble que va ser fill d'un emperador i l'únic que va accedir al càrrec durant el regnat del seu pare. El seu patriarcat, de poc més de vint-i-tres anys, va tenir una durada inusual. Va morir de gota després de patir dos anys la malaltia, el 27 de febrer de 956.[1][2]
Referències
- ↑ Escilitzes, Joan. Empereurs de Constantinople. París: P. Lethielleux, 2003, p. 185, 189, 191, 200, 202, 204-205. ISBN 9782283604595.
- ↑ Bréhier, Louis. Le monde byzantin. I, Vie et mort de Byzance. París: Albin Michel, 2006, p. 138, 142, 146. ISBN 9782226171023.
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Flag_of_the_Greek_Orthodox_Church.svg/25px-Flag_of_the_Greek_Orthodox_Church.svg.png) Bisbes de Bizanci i patriarques de Constantinoble |
---|
Bisbes de Bizanci | |
---|
Arquebisbes de Constantinoble | |
---|
Patriarques de Constantinoble | |
---|
Patriarques ecumènics de Constantinoble | |
---|
Patriarques ecumènics de Constantinoble després del Gran Cisma d'Orient (1054) | Miquel I (1054-1058) · Constantí III Licudes (1059-1063) · Joan VIII Xifilí (1064-1075) · Cosme I (1075-1081) · Eustraci Garides (1081-1084) · Nicolau III Gramàtic (1084-1111) · Joan IX (1111-1134) · Lleó Estipiota (1134-1143) · Miquel Curcues (1143-1146) · Cosme II (1146-1147) · Nicolau IV (1147-1151) · Teòdot II (1151-1153) · Neòfit I (1153) · Constantí Cliarè (1154-1156) · Lluc Crisoberges (1156-1169) · Miquel III de Constantinoble (1170-1177) · Caritó (1177-1178) · Teodosi Borradiotes (1179-1183) · Basili II de Constantinoble (1183-1186) · Nicetes II (1186-1189) · Dositeu de Constantinoble (1189) · Lleó II (1189) · Dositeu (1189-1191) · Jordi II Xifilí (1191-1198) · Joan X Camàter (1198-1206) · Miquel IV (1206-1213) · Teodor II de Constantinoble (1213-1215) · Màxim II (1215) · Manuel I de Constantinoble (1215-1222) · Germà II de Constantinoble (1222-1240) · Metodi II de Constantinoble (1240) - sede vacante 1240-1244 · Manuel II de Constantinoble (1244-1255) · Arseni de Constantinoble (1255-1259) · Nicèfor II (1260-1261) · R Arseni (1261-1267), 2n cop · Germà III de Constantinoble (1267) · Josep Galesiotes (1267-1275) · Joan XI Bekkos (1275-1282) · Jordi II de Xipre (1283-1289) · Atanasi (1289-1293) · Joan XII (1294-1303) · R Atanasi I (1303-1309), 2n cop · Nefó I (1310-1314) · Joan XIII Glicas (1315-1320) · Geràsim I (1320-1321) · Isaïes de Constantinoble (1323-1334) · Joan XIV Kalekas(1334-1347) · Isidor I (1347-1350) · Cal·list I (1350-1354) · Filoteu Cocci (1354-1355) · R Calixt I (1355-1363), 2n cop · R Filoteu Coccinos (1364-1376), 2n cop · Macari (1376-1379) · Nil I (1379-1388) · Antoni IV (1389-1390) · R Macari (1390-1391), 2n cop · R Antoni IV (1391-1397), 2n cop · Cal·list II Xanotopoulos (1397) · Mateu I (1397-1410) · Eutimi II (1410-1416) · Josep II de Constantinoble (1416-1439) · Metròfanes II (1440-1443) · Gregori III Mammes (1443-1450) · Atanasi II (1450-1453) · Genadi II Escolari (1453-1456) · Isidor II Xantopoulos (1456-1457) - sede vacante 1457-1458 · R Genadi II Escolari (1458), 2n cop - sede vacante 1458-1462 · R Genadi II Escolari (1462-1463), 3r cop · Sofroni Siròpul (1463-1464) · R Genadi II Escolari (1464), 4t cop · Josafat I (1464-1466) · Marc II Xilocaraves (1466) · Simeó de Trebisonda (1466) · Dionís I (1466-1471) · R Simeó I de Trebisonda (1471-1474), 2n cop · Rafael I (1475-1476) · Màxim III de Constantinoble (1476-1481) · R Simeó I de Trebisonda (1481-1486), 3r cop · Nefó II (1486-1488) · R Dionisi I (1489-1491), 2n cop · Màxim IV Manasses (1491-1497) · R Nefó II (1497-1498), 2n cop · Joaquim I (1498-1502) · R Nefó II (1502), 3r cop · Pacomi I (1503-1504) · R Joaquim I (1504), 2n cop · R Pacomi I (1504-1513), 2n cop · Teolepte I (1513-1522) · Jeremies I (1522-1524) · Joanic I (1524-1525) · R Jeremies I (1525-1546), 2n cop · Dionís II (1546-1556) · Josafat II (1556-1565) · Metròfanes III (1565-1572) · Jeremies Tranos (1572-1579) · R Metròfanes III (1579-1580), 2n cop · R Jeremies II Tranos (1580-1584), 2n cop · Pacomi II (1584-1585) · Teolepte II (1585-1586) · R Jeremies II Tranos (1587-1595), 3r cop · Mateu II (1596) · Gabriel I (1596) · Teòfanes I Cariques (1596-1597) · Meleci Pegues (1597-1598) i (1601 com a coadjutor) · R Mateu II (1598-1602), 2n cop · Neòfit II (1602-1603) · R Mateu II (1603), 3r cop · Rafael II (1603-1607) · R Neòfit II (1607-1612), 2n cop · Ciril Lucaris (1612) · Timoteu II (1612-1620) · R Ciril I Lucaris (1620-1623), 2n cop · Gregori d'Amàsia (1623) · R Ciril I Lucaris (1623-1630), 3r cop · Àntim II (1630) · R Ciril I Lucaris (1630-1633), 4t cop · Ciril II (1633) · R Ciril I Lucaris (1633-1634), 5è cop · Atanasi III (1634) · R Ciril I Lucaris (1634-1635), 6è cop · R Ciril II Contares (1635-1636), 2n cop · Neòfit III (1636-1637) · R Ciril I Lucaris (1637-1638), 7è cop · R Ciril II Contares (1638-1639), 3r cop · Parteni I (1639-1644) · Parteni II (1644-1646) · Joanic II (1646-1648) · R Parteni II (1648-1651), 2n cop · R Joanic II (1651-1652), 2n cop · Ciril III (1652) · Paisi I (1652-1653) · R Joanic II (1653-1654), 3r cop · R Ciril III (1654), 2n cop · R Paisi I (1654-1655), 2n cop · R Joanic II (1655-1656), 4t cop · Parteni III (1656-1657) · Gabriel II (1657) · Parteni IV (1657-1662) · Teòfanes II (1659 com a coadjutor) · Dionís III (1662-1665) · R Parteni IV (1665-1667), 2n cop · Climent de Constantinoble (1667) · Metodi III de Constantinoble (1668-1671) · R Parteni IV (1671), 3r cop · Dionís IV el Musulmà (1671-1673) · Geràsim II (1673-1674) · R Parteni IV (1675-1676), 4t cop · R Dionís IV el Musulmà (1676-1679), 2n cop · Atanasi IV (1679) · Jaume I (1679-1682) · R Dionís IV el Musulmà (1682-1684), 3r cop · R Parteni IV (1684-1685), 5è cop · R Jaume I (1685-1686), 2n cop · R Dionís IV el Musulmà (1686-1687), 4t cop · R Jaume I (1687-1688), 3r cop · Cal·línic II (1688) · Neòfit IV (1688) · R Cal·línic II (1689-1693), 2n cop · R Dionís IV el Musulmà (1693-1694), 5è cop · R Cal·línic II (1694-1702), 3r cop · Gabriel III (1702-1707) · Neòfit V (1707) · Ciprià I (1707-1709) · Atanasi V (1709-1711) · Ciril IV (1711-1713) · R Ciprià I (1713-1714), 2n cop · Cosme III (1714-1716) · Jeremies III (1716-1726) · Paisi II (1726-1732) · R Jeremies III (1732-1733), 2n cop · Serafí I (1733-1734) · Neòfit VI (1734-1740) · R Paisi II (1740-1743), 2n cop · R Neòfit VI (1743-1744), 2n cop · R Paisi II (1744-1748), 3r cop · Ciril V (1748-1751) · R Paisi II (1751-1752) 4rt cop · R Ciril V (1752-1757), 2n cop · Serafí II (1757-1761) · Joanic III (1761-1763) · Samuel Catzeres (1763-1768) · Meleci II (1769-1769) · Teodosi II de Constantinoble (1769-1773) · R Samuel I Catzeres (1773-1774), 2n cop · Sofroni II (1774-1780) · Gabriel IV (1780-1785) · Procopi I (1785-1789) · Neòfit VII de Constantinoble (1789-1794) · Geràsim III (1794-1797) · Gregori V de Constantinoble (1797-1798) · R Neòfit VII (1798-1801), 2n cop · Cal·línic IV (1801-1806) · R Gregori V (1806-1808), 2n cop · R Cal·línic IV (1808-1809), 2n cop · Jeremies IV de Constantinoble (1809-1813) · Ciril VI de Constantinoble (1813-1818) · R Gregori V (1818-1821), 3r cop · Eugeni II de Constantinoble (1821-1822) · Àntim III de Constantinoble (1822-1824) · Crisant I (1824-1826) · Agatàngel I (1826-1830) · Constanci I (1830-1834) · Constanci II (1834-1835) · Gregori VI de Constantinoble (1835-1840) · Àntim IV de Constantinoble (1840-1841) · Àntim V de Constantinoble (1841-1842) · Germà IV (1842-1845) · Meleci III (1845) · Àntim VI de Constantinoble (1845-1848) · R Àntim IV (1848-1852), 2n cop · R Germà IV (1852-1853), 2n cop · R Àntim VI (1853-1855), 2n cop · Ciril VII de Constantinoble (1855-1860) · Joaquim II de Constantinoble (1860-1863) · Sofroni III de Constantinoble (1863-1866) · Gregori VI de Constantinoble (1867-1871) R Àntim VI (1871-1873), 3r cop · Joaquim II de Constantinoble (1873-1878) · Joaquim III de Constantinoble (1878-1884) · Joaquim IV de Constantinoble (1884-1887) · Dionís V de Constantinoble (1887-1891) · Neòfit VIII de Constantinoble (1891-1894) · Àntim VII de Constantinoble (1895-1897) · Constantí V de Constantinoble (1897-1901) · R Joaquim III (1901-1912), 2n cop · Germà V de Constantinoble (1913-1918) - sede vacante (1918-1921) · Meleci IV (1921-1923) · Patriarca Gregori VII (1923-1924) · Patriarca Constantí VI (1924-1925) · Basili III (1925-1929) · Foci II de Constantinoble (1929-1935) · Benjamí de Constantinoble (1936-1946) · Patriarca Màxim V (1946-1948) · Atenàgores I (1948-1972) · Demetri I de Constantinoble (1972-1991) · Bartomeu I (1991-) |
---|