Virgilio Cabanellas Ferrer
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1873 ![]() Pozo Estrecho (Regió de Múrcia) ![]() |
Mort | 19 octubre 1954 ![]() Madrid ![]() |
![]() | |
6 febrer 1932 – 15 febrer 1933 ← Miguel Núñez de Prado y Susbielas – José Fernández de Villa-Abrille → | |
![]() | |
5 febrer 1932 – 19 juliol 1936 ← Luis Castelló Pantoja – José Riquelme López-Bago → | |
![]() | |
17 juny 1931 – 5 febrer 1932 ← Enrique Marzo Balaguer – Miguel Núñez de Prado y Susbielas → ![]() | |
Activitat | |
Ocupació | militar ![]() |
Carrera militar | |
Rang militar | tinent general (1944–) ![]() |
Conflicte | Guerra del Rif i Guerra Civil espanyola ![]() |
Família | |
Germans | Miguel Cabanellas Ferrer ![]() |
Premis
|
Virgilio Cabanellas Ferrer (Pozo Estrecho, 1873 - Madrid, 19 d'octubre de 1954) va ser un militar espanyol procedent de l'arma de cavalleria.
Biografia
Cabanellas Ferrer va néixer en 1873, en el si d'una família amb llarga tradició militar. Era fill de Virgilio Cabanellas Tapia, oficial d'infanteria de marina, i Clara Ferrer Rittwagen. Un dels seus germans, Miguel, també era militar i tindria un paper destacat al començament de la guerra civil espanyola.[1]
El 30 d'agost de 1888 ingressà en l'Acadèmia d'Infanteria de Toledo.[2] Després de llicenciar-se fou enviat a diversos destins fins que anà al Marroc, on participaria en la Guerra del Rif. En 1922 ja tenia el rang de coronel i manava una unitat de Caçadors de Tetuan.[3] Quatre anys després va ascendir a general de brigada.[4] i en 1930 va ascendir al rang de general de divisió. Poc després de proclamar-se la Segona República, fou nomenat comandant general de Balears i en 1932 cap de la I Divisió Orgànica.
El juliol del 1936 seguia al comandament de la I Divisió Orgànica,[5] que tenia la seva capçalera en la vila de Madrid i abastava les províncies de Badajoz, Madrid, Toledo, Ciudad Real, Conca i Guadalajara. També era cap de la II Inspecció General de l'Exèrcit.[6] Tal com ha assenyalat l'historiador Guillermo Cabanellas, el general Virgilio Cabanellas era partícip en la conspiració militar que pretenia derrocar al govern de la República.[7] Encara que Virgilio Cabanellas no va arribar a unir-se a la revolta militar —a diferència del que va fer el seu germà Miguel, que va revoltar la V Divisió Orgànica de Saragossa—,[8] el 18 de juliol el govern republicà el va destituir del comandament de la I Divisió.[9] A més, Virgilio Cabanellas va ser baixa en l'exèrcit, i va passar la resta de la contesa a la presó, fins a l'entrada de l'Exèrcit franquista a Madrid al març de 1939.[8]
Va morir a Madrid el 19 d'octubre de 1954, ostentant llavors el rang de Tinent general.[10]
Obres publicades
- La táctica en Cuba, África y Filipinas y en todo país cubierto y accidentado : (sorpresas, emboscadas e impedimentas) ... Cartagena Imp. de J. Requena, 1895.
- La guerra en Cuba : exploración militar o la antorcha del ejército en campaña Cartagena Imp. de J. Requena, 1895.
- La nueva guerra: (Exploración extrema) Servicio avanzado. Atalayas Volantes y reconocimientos militares.
- De la campaña de Yebala en 1924: Asedio y defensa de Xauen.
Referències
- ↑ Leandro Álvarez Rey (2009). Los Diputados por Andalucía de la Segunda República 1931-1939, Centro de Estudios Andaluces, pág. 482
- ↑ Miguel Gistau Ferrando (1919). La Academia General Militar, Toledo, 1883 a 1893, pág. 176
- ↑ "Reales Decretos de Varios Ministerios", ABC, pág. 8 (2 de maig de 1922)
- ↑ "Ascensos y condecoraciones", ABC, pág. 12 (4 de febrer de 1926)
- ↑ Gabriel Cardona (1983). El poder militar en la España contemporánea hasta la Guerra Civil, Siglo XXI, pág. 307
- ↑ Carlos de Arce, Carlos de Arce Robledo (1998). Los generales de Franco, Seuba Ediciones, pág. 95
- ↑ Guillermo Cabanellas (1975). La Guerra de los mil días, Editorial Heliasta, pág. 388n
- ↑ 8,0 8,1 Leandro Álvarez Rey (2009). Los Diputados por Andalucía de la Segunda República 1931-1939, Centro de Estudios Andaluces, pág. 487
- ↑ Fernando Collado (1989). El teatro bajo las bombas, Kaydeda, pág. 17
- ↑ "Necrológica. Don Virgilio Cabanellas Ferrer", ABC, pág. 46 (20 de octubre de 1954)