Český střelecký svaz
Český střelecký svaz, z.s. | |
---|---|
![]() | |
![]() Střelnice Manušice, jedno ze sídel RSCM | |
Zkratka | ČSS |
Předchůdce | Svazarm (ČSS, ČSSS) ČSTV |
Vznik | 10. května 1990 |
Typ | sportovní |
Právní forma | zapsaný spolek |
Sídlo | U Pergamenky 1511/3, Praha, 170 00, Česko |
Úřední jazyk | čeština |
Prezident | Ivan Hermel |
Viceprezident | neobsazeno [1] |
Hlavní orgán | sjezd delegátů |
Mateřská organizace | ISSF |
Přidružení | ČOV |
Počet zaměstnanců | 21 |
Oficiální web | shooting |
Datová schránka | 3q4ssis |
IČO | 00539520 (VR) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Český střelecký svaz, z.s. (zkratka ČSS, anglicky Czech Shooting Federation) je národní organizace založená v roce 1990 sdružující sportovní střelce v České republice.[2] Je jedním z právních nástupců Svazarmu a bývalým akcionářem Sazky,[3] od jejíhož úpadku v roce 2009 je ve finančních problémech.[4]
Orgány svazu
Nejvyšším orgánem svazu je Sjezd delegátů, který se schází jednou za čtyři roky a jsou na něj nominováni delegáti ze všech krajských sdružení střeleckého svazu. V době mezi sjezdy řídí činnost svazu prezidium spolu s výkonným výborem, statutárním orgánem je prezident svazu[pozn. 1], který může být zastupován viceprezidentem. Zároveň svaz zaměstnává sportovního ředitele a jeho asistenta, kteří řídí činnost například Regionálních sportovních středisek mládeže RSCM.
Seznam prezidentů svazu
- mistr sportu Jaroslav Pekař (1990[5]–2009[6]), poté doživotní čestný prezident[6]
- Ing. Petr Baroch (2009[7]–2017)
- Jiří Streit (2017[8]–2022[9])
- Ivan Hermel (2022[9] -)
Seznam viceprezidentů svazu
- Ing. Gustav Taverný (1990[5]–?)
- Ing. Petr Baroch (?–2009)
- Ing. Josef Veverka (2009[6]–?)
- PaedDr. Ivana Ertlová (2013[10] - 2021)
- Ivan Hermel (2021[11] - 2022)
- Mgr. Pavel Bittner (2022[9]–2023[1])
Komise svazu
Střelecký svaz taktéž zřizuje komise – KR (komise rozhodčích), KRŘ (komise pro řízení reprezentace), STK (komise sportovně technická), KBS (komise brokové střelby) a SMK (komise sportovně metodická). Kromě toho jsou vytvořeny dočasné Komise pro přípravu stanov, Komise pro ekonomické záležitosti, Komise pro přípravu webových stránek[pozn. 2], Dotační komise, Komise pro média a komunikaci a Komise pro správu majetku.[12]
Historie
Založení a fungování v ČSFR (1990–1992)
Český střelecký svaz byl zaregistrován MV ČR dne 10. května 1990 (samotný zakládající sjezd se konal 29. dubna 1990[5] s přípravami od ledna 1990[13])[pozn. 3]. O dva týdny později, 26. května 1990, byl v Brně ustanoven federální Československý střelecký svaz, který sdružil Český a Slovenský střelecký svaz a stal se garantem střelecké reprezentace ČSFR.[14]
V roce 1992 se svaz připojil k Směrnici pro kontrolu a postih dopingu ve sportu[15] a zároveň se od začátku roku sekretariát přestěhoval do pražských Holešovic (ulice U Pergamenky).[16] 27. listopadu 1992 došlo k přetvoření Sazky na akciovou společnost a ČSS získal 1,45 % akcií.[17]
V souvislosti s rozpadem České a Slovenské federativní republiky došlo i k rozdělení Československého střeleckého svazu ČSSS, a to na základě rozhodnutí Valné hromady konané dne 29. prosince 1992 v Brně, které se účastnili jak zástupci Českého, tak Slovenského střeleckého svazu. Materiál a jmění sekretariátu ČSSS se rozdělilo podobně jako jmění ostatních státních organizací v poměru 2 : 1, materiál rozdělený mezi reprezentanty připadl tomu střeleckému svazu, jehož barvy reprezentant dále hájil.[3]
Devadesátá a nultá léta
V roce 1997 se objevily první finanční problémy celého střeleckého sportu, který ovlivnil i právě střelecký svaz.[18] V roce 2001 pak byla ustanovena jednotlivá krajská sdružení ČSS v návaznosti na vytvoření samosprávných krajů.[6]
rok | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995[19] | 1996[20] | 1997[20] | 1998[21] | 1999[21] | 2000[22] |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
počet členů (tis.) | 9[23] | 12,5[23] | 16,3 | 19,4 | 20 | 12,9 | 17,5 | 20 | |||
hm. majetek (mil. Kč) | 300,0 | 320,0 | 320,0 | 320,0 | 320,0 | 350,0 |
Pád Sazky a finanční problémy svazu (2009–2021)
V roce 2009 se objevily další zásadní finanční problémy střeleckého svazu související s úpadkem společnosti Sazka, kde byl svaz menšinovým akcionářem, ale i přesto byly tyto příjmy pro svaz zásadní.[6][4] Byla například pozastavena školení rozhodčích.[24] V roce 2009 měl svaz hmotný majetek ve výši 111,2 milionů korun a celkem 18 900 registrovaných členů.[25]
Ve stejném roce se stal prezidentem Petr Baroch, dosavadní prezident Jaroslav Pekař byl sjezdem jmenován doživotním čestným prezidentem. Další změna na této pozici se stala v roce 2017, kdy se prezidentem stal Jiří Streit.
V roce 2010 přišel střelecký svaz o svou největší střelnici v Brně-Kývalce, což znamenalo přesunutí všech velkých soutěží na střelnici v Plzni-Lobzích, která je však v majetku armády.[26]
V roce 2014 začalo být upozorňováno na nedostatek rozhodčích; problém je například v nízkém finančním ohodnocení jejich práce. Objevily se dokonce i návrhy, že by měla být obsazena jen funkce hlavního rozhodčího a ostatní funkce by měly být obsazeny samotnými střelci. Zároveň není ze strany rozhodčích zájem o zvyšování kvalifikace (v roce 2015 nepřišla ani jedna žádost o zvýšení kvalifikace na I. třídu).[24]
Současnost (2022 -)
V první polovině roku 2022 se začaly výrazně prohlubovat finanční problémy svazu, a to z důvodu státního rozpočtového provizoria. Dokonce jednotlivé RSCM musely dotovat přípravu mládeže z vlastních zdrojů.[4]
11. října 2022 odstoupil s účinností od 11. prosince 2022 dosavadní prezident Jiří Streit, a to v souvislosti s nejasnostmi ohledně financování svazu[4] (především stavba střelnice Soběšice),[12] přičemž byl následně svolán mimořádný sjezd svazu za účelem zvolení nového prezidenta; při přípravě bylo však zjištěno, že stanovy spolku nepamatují na možnost odstoupení prezidenta v průběhu jeho funkčního období.[9] Novým prezidentem se stal Ivan Hermel, viceprezidentem Pavel Bittner; v průběhu roku 2023 však oba přemýšlejí o rezignaci na své pozice; stejně tak dochází k výměnám na většině pozic v managmentu svazu.[4] Viceprezident složil svou funkci 19. září 2023.[1]
Kontroverze
Mistrovství Evropy ve vzduchových zbraních 2009
Mistrovství Evropy ve vzduchových zbraních 2009 se konalo v prostorách pražské malé O2 areny,[27] která však v době konání nebyla zcela dokončena a zkolaudována. To mělo mj. za důsledek omezení možnosti přístupu diváků na jednotlivé soutěže a nutnost pouze dvoudenního programu. Také nebylo zcela vhodně voleno osvětlení jednotlivých střeleckých stanovišť.[28] Akce, která byla nedostatečně propagována směrem k veřejnosti, tak skončila ekonomicky ve ztrátě.[6]
Prodej střelnice Kývalka
Střelnice Brno-Kývalka, která se nacházela uvnitř brněnského autodromu, byla v majetku střeleckého svazu, avšak vlastníkem přístupových cest a okolních pozemků byl jiný vlastník. Dlouhodobé spory vygradovaly v letech 2009 a 2010, a to spolu s finančními problémy střeleckého svazu, který již neměl dostatek financí na provoz a údržbu (byla vyžadována spoluúčast na stavbě rekonstrukce vodovodu a trafostanice[29]). Za účelem zachování střelnice vzniklo i občanské sdružení Za záchranu střelnice Kývalka. V diskuzích o zachování střelnice bylo poukazováno na nerovnoměrné rozmístění kanceláří ČSS (Plzeň, Praha, České Budějovice) a jejich možnou centralizaci právě na Kývalku, čímž by se ušetřily potřebné finanční prostředky k dalšímu provozu střelnice.[29]
9. sjezd delegátů ČSS dne 28. března 2010 přijal (pro 68, proti 38) rozhodnutí o realizaci prodeje střelnice společnosti A.B.R. INVEST a.s., přičemž samotný prodej se uskutečnil 27. října 2010[30] (prostory přestaly být využívány v červnu 2010). Peníze získané prodejem (cca 20 milionů Kč; znalecký odhad hodnoty budovy byl cca třikrát vyšší, 56 milionů Kč[29]) byly využity ke konsolidaci ztrátového rozpočtu svazu.[10]
Proti prodeji se ostře postavilo Zlínské krajské sdružení, naopak KS Kraje Vysočina, Ústeckého, Plzeňského kraje i Prahy podporovalo co nejrychlejší prodej, stejně jako Karlovarské KS.[29] Mnohými členy střeleckého svazu byl prodej kritizován jako nevýhodný, a to i s několikaletým odstupem.[4]
Střelecký svaz se poté snažil zahájit jednání o možnosti dalšího provozu střelnice formou pronájmu, k čemuž však nedošlo a svaz se zavázal nalézt jiné vhodné prostory pro střelbu.[30] V návaznosti na tuto skutečnost začala být připravována stavba kulové střelnice v Soběšicích, na jíž byly určeny peníze z prodeje střelnice, které zbyly po uhrazení závazků svazu. Byla také ve hře lokalita Troubsko, která však nakonec nebyla realizována.[4]
Výstavba střelnice Soběšice
Po prodeji střelnice Brno-Kývalka v roce 2010 bylo rozhodnuto, že zhruba polovina peněz získaných prodejem (cca 9 mil. Kč) bude určena ke stavbě nové střelnice (po diskusi byla vybrána lokalita Soběšice). Některé objekty v areálu jsou však v majetku soukromých osob, zároveň jsou pozemky v pronájmu od Mendelovy univerzity, a to pouze do roku 2030 bez záruky prodloužení.[4]
V roce 2022 bylo zjištěno, že stavba kulové střelnice ještě nezapočala a peníze byly z 85 % pouze investovány do údržby stávající brokové střelnice (mezi lety 2016 a 2022; například úprava příjezdové cesty, oprava žaluzií na stávajících budovách, či rekonstrukce ubytovny pro sportovce kolaudované jako kabiny apod.), což bylo shledáno jako porušení usnesení Sjezdu delegátů z roku 2010. Paradoxem je, že na zasedáních výkonného výboru se vždy informovalo o kladném postupu výstavby kulové střelnice (například v roce 2015 byl VV informován, že bylo na stavbu kulové střelnice vydáno územní rozhodnutí, které však v roce 2023 stále nebylo k dispozici).[4]
Byly zahájeny opětovné nové přípravy na stavbu této kulové střelnice, avšak problémem bude financování, neboť odhady hovoří o rozpočtu přes 120 mil. Kč. Zároveň je diskutována možnost vrácení neoprávněně investovaných peněz.[4] Nejasnosti ohledně tohoto financování stavby střelnice byly jedním z důvodů rezignace prezidenta Jiřího Streita a svolání mimořádného sjezdu svazu.[zdroj?]
Podezření na neoprávněné čerpání dotace na soustředění
V roce 2022 bylo zjištěno, že existuje podezření, že Jihomoravské krajské sdružení neoprávněně čerpalo dotace na mládežnická soustředění[12] v letech 2020 a 2021, přičemž tato soustředění dle dostupných informací neproběhla (důvodem prý byla epidemiologická situace[4]). To vyústilo v nutnost vrácení dotace MŠMT ve výši 1,7 milionu korun.[9]
Podpora neolympijských disciplín
V roce 2022 se opět objevily obavy o financování hendikepovaných sportovců ze strany střeleckého svazu; v roce 2023 pak byly zamítnuty příděly střeliva těmto sportovcům z důvodu špatné ekonomické situace svazu.[4]
Odkazy
Poznámky
- ↑ Revizní komise ČSS v roce 2022 upozorňovala na skutečnost, že celá finanční a personální je závislá pouze na rozhodnutí prezidenta.
- ↑ Problematika nových webových stránek byla řešena již od roku 2015.
- ↑ Český střelecký svaz fungoval už jako součást Svazarmu v době federální socialistické republiky; jeho založením je zde myšleno osamostatnění v podobně samostatné nezávislé právnické osoby
Reference
- ↑ a b c Facebook. www.facebook.com [online]. [cit. 2023-09-19]. Dostupné online.
- ↑ ESC - ESC Members. www.esc-shooting.org [online]. [cit. 2018-01-01]. Dostupné online.
- ↑ a b Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 25.03.1993, 24(3), s. 32. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:9481a6a0-8a8f-11e6-ae94-005056825209
- ↑ a b c d e f g h i j k l Zápisy ze zasedání VV ČSS: dostupné online na: https://shooting.cz/browser.php?cat=672&viewer=category1.h
- ↑ a b c Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 19.06.1990, 21(7), s. 28. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:999cbc10-9f98-11e6-89b1-5ef3fc9ae867
- ↑ a b c d e f Dokumenty k 8. sjezdu ČSS (2009); online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=693&viewer=category1.h
- ↑ Dokumenty k 9. sjezdu ČSS (2010); dostupné online na: https://shooting.cz/browser.php?cat=693&viewer=category1.h
- ↑ Dokumenty k 11. sjezdu ČSS; online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=1016&viewer=category1.h
- ↑ a b c d e Zápis z mimořádného sjezdu ČSS 2022; dostupné online na:https://shooting.cz/browser.php?doc=49976&viewer=pdf.h
- ↑ a b Dokumenty k 10. sjezdu ČSS; online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?doc=39986&viewer=pdf.h
- ↑ Dokumenty řádného sjezdu ČSS (2021); online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=1019&viewer=category1.h
- ↑ a b c Zápisy ze zasedání prezidia ČSS; online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=671&viewer=category1.h
- ↑ Československý sport: [Praha]. Praha: Orbis, 19.01.1990, 38(16), s. 7. ISSN 0323-1224. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:613e2570-d17e-11ec-ae68-5ef3fc9bb22f
- ↑ Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 28.08.1990, 21(9), s. 1. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:cff93fd0-9f99-11e6-89b1-5ef3fc9ae867
- ↑ Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 14.05.1992, 23(5), s. 18. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:a6e49510-8b33-11e6-bf08-001018b5eb5c
- ↑ Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 16.01.1992, 23(1), s. 20. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:ce6b3690-8b31-11e6-ae94-005056825209
- ↑ Mladá fronta Dnes: Pražské vydání. Praha: MaFra, 15.04.2011, 22(89), s. 10. ISSN 1210-1168. Dostupné také z: https://www.digitalniknihovna.cz/cdk/uuid/uuid:df1f0d60-e52e-11e7-8cdd-5ef3fc9bb22f
- ↑ Střelecká revue: měsíčník. Praha: Magnet, 04.1997, 28(4), s. 52. ISSN 0322-7650. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:338245e0-8a93-11e6-ae94-005056825209
- ↑ Statistická ročenka České republiky =: Statistical yearbook of the Czech Republic. Praha: Český spisovatel, 1996(1), s. 568. ISSN 1211-4812. Dostupné také z: https://ndk.cz/uuid/uuid:ec01acb0-a940-11e2-9592-5ef3fc9bb22f
- ↑ a b Statistická ročenka České republiky =: Statistical yearbook of the Czech Republic. Praha: Český spisovatel, 1998(1), s. 597. ISSN 1211-4812. Dostupné také z: https://ndk.cz/uuid/uuid:a126d6b0-1c2d-11e3-bd38-5ef3fc9ae867
- ↑ a b Statistická ročenka České republiky =: Statistical yearbook of the Czech Republic. Praha: Český spisovatel, 2000(1), s. 604. ISSN 1211-4812. Dostupné také z: https://ndk.cz/uuid/uuid:e58cc730-a64c-11e2-9592-5ef3fc9bb22f
- ↑ Statistická ročenka České republiky =: Statistical yearbook of the Czech Republic. Praha: Český spisovatel, 2001(1), s. 593. ISSN 1211-4812. Dostupné také z: https://ndk.cz/uuid/uuid:e1da8c4c525560c7b2e7fb811b85b794
- ↑ a b Rudé právo: orgán Československé sociálně demokratické strany dělnické. V Praze: [s.n.], 29.01.1993, 3(23), s. 31. ISSN 0032-6569. Dostupné také z: https://digitalniknihovna.cz/mzk/uuid/uuid:7d6e8990-255a-11e7-a77b-001018b5eb5c
- ↑ a b Zápisy ze schůzí Komise rozhodčích ČSS; dostupné online na: https://shooting.cz/browser.php?cat=686&viewer=category1.h
- ↑ Euro: ekonomický týdeník. Praha: Euronews, 11. 1. 2010, 2010(2), s. 33. ISSN 1212-3129. Dostupné také z: https://www.digitalniknihovna.cz/cdk/uuid/uuid:8c909e50-41b7-11ea-bdbe-5ef3fc9bb22f
- ↑ Zápisy z jednání sportovně technické komise ČSS; online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=682&viewer=category1.h
- ↑ ČESKÝ STŘELECKÝ SVAZ, z.s. - informační server. www.shooting.cz [online]. [cit. 2023-08-02]. Dostupné online.
- ↑ JÁŠA, Kamil. Musilová si z Prahy přivezla stříbro a bronz. Českobudějovický deník. 2009-02-27. Dostupné online [cit. 2023-08-02].
- ↑ a b c d Informace z krajských sdružení ČSS; online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?cat=691&viewer=category1.h
- ↑ a b Tiskové prohlášení ČSS k situaci Brno-Kývalka, online dostupné na: https://shooting.cz/browser.php?doc=37812&viewer=download.h
Externí odkazy
- oficiální stránky Českého střeleckého svazu
Národní členové Mezinárodní federace sportovní střelby (ISSF) | ||
---|---|---|
Afrika (ASSF) |
| ![]() |
Amerika (SCA) | | |
Asie (ASC) | | |
Evropa (ESC) | | |
Oceánie (OSF) | |
Sportovní svazy v Českém olympijském výboru (ČOV) | |
---|---|
Sporty LOH |
|
Sporty ZOH | |
Sporty uznané MOV | |
Mezinárodní organizace |