Abraham Taub
Abraham Taub | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1. února 1911 Chicago |
Úmrtí | 9. srpna 1999 (ve věku 88 let) |
Alma mater | Princetonská univerzita |
Povolání | matematik, fyzik a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatelé | Kalifornská univerzita v Berkeley Washingtonská univerzita Illinoiská univerzita v Urbana-Champaign |
Ocenění | Guggenheimovo stipendium (1946 a 1953) člen American Physical Society |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Abraham Haskel Tuab (1. února 1911 – 9. srpna 1999) byl americký matematik a fyzik, který významně přispěl k rozvoji obecné teorie relativity, zvláště v jejích začátcích. Dále jsou významné jeho příspěvky v oblasti diferenciálních rovnic a diferenciální geometrie. Ve své práci z roku 1948, zabývající se relativistickými rázovými vlnami, představil relativistické zobecnění Rankineových-Hugoniotových podmínek, nyní známé jako Taubova adiabata. Rovněž vymyslel Taubův-NUB prostor v obecné relativitě.
Doktorát získal na Princetonské univerzitě v roce 1935 pod vedením předního relativisty Howarda P. Robertsona. V Princetonu byl Taub rovněž ovlivněn Oswaldem Veblenem
V roce 1948 přišel na univerzitu Illinois v Urbana Champaign jako hlavní matematik související s plánem vybudování počítače založeného na plánech Johna von Neumanna Počítač s názvem ORDVAC byl dokončen v roce 1952 a dopučen společnosti Aberdeen Proving Grounds. Druhá kopie počítače zůstala v Illinois a stala se prototypem pro několik dalších počítačů. Taub stál v letech 1961 – 1964 v čele univerzitní počítačové laboratoře. V roce 1964 se přestěhoval na Kalifornskou univerzitu v Berkeley, kde se stal vedoucím počítačového centra.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Abraham H. Taub na anglické Wikipedii.
- Mashhoon, Bahram. In Memoriam: Abraham Haskel Taub [online]. [cit. 2008-09-07]. Dostupné v archivu pořízeném dne 27-08-2016. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H. Interaction of dust clouds fronted by impulsive plane waves. J. Math. Phys.. 1991, s. 1322. DOI 10.1063/1.529332. Bibcode 1991JMP....32.1322T. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Essays in general relativity : a festschrift for Abraham Taub. Redakce Tipler, Frank. New York: Academic Press, 1980. ISBN 0-12-691380-3. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H. Space-times with distribution-valued curvature tensors. J. Math. Phys.. 1980, s. 1423. DOI 10.1063/1.524568. Bibcode 1980JMP....21.1423T. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H. Studies in Applied Mathematics. Redakce A. H. Taub. Englewood Cliffs, N. J.: Mathematical Association of America, 1971. Kapitola Relativistic Hydrodynamics, s. 235–263. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H.; FERNBACH, S. Computers and their role in the physical sciences. New York: Gordon and Breach, 1970. ISBN 0-677-14030-4. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H. Empty space-times admitting a three parameter group of motions. Ann. Math.. The Annals of Mathematics, 1951, s. 472–490. DOI 10.2307/1969567. JSTOR 1969567. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - Taub, A. H. Six studies in mathematics. Redakce Ballantine, J. P.. Seattle: University of Washington Press, 1940. Kapitola The acceleration of the Dirac electron. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Abraham Taub na Wikimedia Commons