Artur Payr
Artur Payr | |
---|---|
![]() | |
Narození | 20. listopadu 1880 Bregenz ![]() |
Úmrtí | 24. února 1937 (ve věku 56 let) Praha Československo ![]() |
Povolání | architekt, vysokoškolský učitel, stavitel a učitel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Artur Payr (20. listopadu 1880 Bregenz[1] – 24. února 1937 Praha[2], varianty jména: Artur nebo Arthur / Payr nebo Payer) byl rakouský architekt působící především v severních Čechách a profesor Německé vysoké školy technické v Praze. V akademickém roce 1925/1926 byl rovněž jejím rektorem.
Život
V letech 1898-1903 vystudoval Technickou univerzitu v Mnichově. Jeho učiteli byli Karl Hocheder a Friedrich von Thiersch. Po absolutoriu pracoval ve Výmaru a v Innsbrucku. Od roku 1917 začal působit jako vysokoškolský učitel na Německé vysoké škole technické v Praze. Mezi jeho studenty patřili například Karl Winter, Fritz Lehmann nebo Hermann Wunderlich. Dále byl členem Freie Deutsche Akademie des Städtebaues v Berlíně a Deutsche Gesellschaft der Wissenschaften und Künste für die Tschechoslowakische Republik (Německá akademie věd a umění pro republiku Československou).
Angažoval se rovněž politicky, v roce 1920 kandidoval v parlamentních volbách za Německou demokratickou svobodomyslnou stranu (Deutsch-Demokratische Freiheitspartei)[3].
Podle matriky zemřel 24. února 1937 v Praze-Vinohradech.[2] Některé zdroje uvádějí datum úmrtí 25. února.[4]
Dílo
Projekty
- 1914 soutěžní návrh na chlapeckou a dívčí obecnou školu "Südost", dnešní Gymnázium Jateční, Ústí nad Labem
- 1923 soutěžní návrh na novou budovu Národní galerie v Praze - 4. dělená cena
Realizace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Franti%C5%A1kovy_L%C3%A1zn%C4%9B_divadlo_Bo%C5%BEeny_N%C4%9Bmcov%C3%A9.jpg/220px-Franti%C5%A1kovy_L%C3%A1zn%C4%9B_divadlo_Bo%C5%BEeny_N%C4%9Bmcov%C3%A9.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Franti%C5%A1kovy_L%C3%A1zn%C4%9B_dvorana_Glauber_1.jpg/220px-Franti%C5%A1kovy_L%C3%A1zn%C4%9B_dvorana_Glauber_1.jpg)
- 1921 - 1922 Továrna na žinylkové zboží Ernst Jacker (Chenillewarenfabrik Ernst Jacker Oberrosenthal), Ještědská 287, Liberec - Horní Růžodol[5]
- 1923 - 1925 Hornická kolonie, Přestanov 52 - 81
- 1924 Preibischova vila (Dům s Krakonošem), Horova 953, Liberec - Staré Město[6]
- 1925 Přestavba Tereziných lázní, Dubí
- 1925 - 1928 Špičková vodní elektrárna Přespolní elektrárny Liberec, Rudolfovská 63, Liberec - Rudolfov[7][8] Elektrárna je nemovitou památkou ČR[9]
- 1926 - 1932 budova gymnázia, Chomutov
- 1927 Grandhotel Johannishof, Janské Lázně
- 1929 - 1931 Obchodní, kancelářský a činžovní dům čp. 1022 (Bývalý palác pojišťovny Elbe), Národní třída 27, Praha 1 - Staré Město
- 1929 Divadlo Boženy Němcové, Františkovy Lázně
- 1929 budova městské spořitelny, Karlovy Vary - Rybáře
- 1930 dvorana Glauberových pramenů, Františkovy Lázně
- 1931 dům čp. 3100, Chomutov
- 1931 budova okresního úřadu, Chomutov
- 1932 Jahnova tělocvična (Jahn-Turnhalle), Chomutov
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu evangelické církve Bregenz, Vorarlbersko
- ↑ a b Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých německé evangelické církve v Jirchářích, sign. EVJ Z10, s. 81
- ↑ Deutsche Zeitung Bohemia. 11. 4. 1920, roč. 93, volební příloha 86, s. 2. Dostupné online. ISSN 1802-6370. (německy)
- ↑ Reichenberger Zeitung. 25. 2. 1937, roč. 1937, večerní vydání 49, s. 2. Dostupné online. ISSN 1214-6587. (německy)
- ↑ Továrna na žinylkové zboží Ernst Jacker na stránkách Liberec/Reichenberg
- ↑ Dům s Krakonošem na stránkách Liberec/Reichenberg
- ↑ Špičková vodní elektrárna Přespolní elektrárny Liberec na stránkách Liberec/Reichenberg
- ↑ FREIWILLIG, Petr. Technická památka jako živý technologický komplex na příkladu špičkové vodní elektrárny v Liberci-Rudolfově. Zprávy památkové péče. 2013, roč. 73, čís. 3, s. 237–245.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-06-14]. Identifikátor záznamu 878839764 : Vodní dílo Rudolfov. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
Literatura
- VLČEK, Pavel. Encyklopedie architektů, stavitelů, zedníků a kameníků v Čechách. Praha: Academia, 2004. 761 s. ISBN 80-200-0969-8. Kapitola Payr, Artur, s. 487.
- LUKEŠ, Zdeněk. Splátka dluhu : Praha a její německy hovořící architekti 1900-1938. Praha: Fraktály Publishers, 2002. ISBN 80-86627-04-7. Kapitola Arthur Payr, s. 150–151.
- BIRK, Alfred. Die deutsche technische Hochschule in Prag 1806-1931. Prag: J. G. Galve’sche Universitäts-Buchhandlung Robert Lerche, 1931. 177 s. S. 109.
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Artur Payr
Obrázky, zvuky či videa k tématu Artur Payr na Wikimedia Commons
- Artur Payr na stránkách Liberec/Reichenberg
- Artur Payr na stránkách Ústí/Aussig
- Österreichisches Biographisches Lexikon 1815-1950 Online-Edition [online]. Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, rev. 2014-11 [cit. 2015-06-16]. Kapitola Payr, Artur (1880-1937), Architekt. Dostupné online. (německy)