Bražec (okres Karlovy Vary)
Bražec | |
---|---|
![]() Hlavní ulice | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Karlovy Vary |
Obec s rozšířenou působností | Karlovy Vary (správní obvod) |
Okres | Karlovy Vary |
Kraj | Karlovarský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°10′29″ s. š., 13°2′48″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 245 (2024)[1] |
Rozloha | 12,61 km²[2] |
PSČ | 364 71 |
Počet domů | 40 (2021)[3] |
Počet částí obce | 3 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 4 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Bražec 37 364 71 Bochov [email protected] |
Starostka | Marie Ambrosová |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Bražec | |
Další údaje | |
Kód obce | 500101 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bražec (německy Bergles) je vesnice v okrese Karlovy Vary v Karlovarském kraji. Je sídlem stejnojmenné obce, ke které patří osady Javorná a Dolní Valov. Dohromady v nich žije 245[1] obyvatel.
Název
Německý název vesnice pochází z hornoněmeckého slova perglín ve významu hůrka. V historických pramenech se vyskytuje ve tvarech: de Brasecz (1289), de Brazczie (1316), de Brazecz (1355 a 1369), Braczicz (1399), Bratrzicz (1405), in Brazczi (1411), zu Perglasz (1454), zu Pergels (1456), pode vsí Bražczem (1581), Brazcze a Bražecz (1586), Pergles (1654) a Bergles (1847).[4]
Historie
První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1289 a nachází se v přídomku zdejšího zemana Benedy z Bražce. Jeho rod sídlil na nedaleké tvrzi připomínané poprvé v roce 1316. Tehdy byl Hynek z Bražce obviněn ze spoluúčasti na vraždě a povolán před zemský soud.[5]
V roce 1410 vesnici vlastnil Jan Svinovec ze Svinavy. Během husitských válek okolním krajem procházela vojska druhé a čtvrté křížové výpravy a v roce 1428 také vojsko Jakoubka z Vřesovic. Nejspíše během některé z těchto událostí bražecká tvrz vyhořela a zanikla. Nahradilo ji nové panské sídlo, které stálo snad u poplužního dvora ve vsi. V poslední čtvrtině patnáctého století Bražec patřil Jindřichovi III. z Plavna, který mu roku 1493 udělil několik výsad včetně dědického práva.[6]
Během šestnáctého století se v držení vesnice vystřídala řada majitelů. V roce 1510 ji koupil Jiří Plick z Plickensteina a později ji zdědili Zedtwitzové. Od nich panství zahrnující tvrz, dvůr a vsi Bražec a Javorná roku 1581 koupila Anna Karolina Colonna, rozená Šliková, a připojila je k panství hradu Andělská Hora. V roce 1622 byl Bražec Černíny z Chudenic převeden k zámku Stružná, u kterého zůstal až do roku 1850.[7]
Také třicetiletá válka Bražec těžce postihla a vesničané v roce 1639 odmítli orat panská pole bez přídělu potravin. Nedonutili je k tomu ani vrchnostenští vojáci. Z válečných událostí se vesnice brzy vzpamatovala a podle berní ruly z roku 1654 v ní žilo jedenáct sedláků, sedm chalupníků a pět poddaných bez pozemků. Dohromady jim patřilo 39 potahů a chovali 53 krav, šedesát jalovic, čtyři ovce, dvanáct prasat a třináct koz. Ke dvěma selským usedlostem patřil rybník a jeden z chalupníků provozoval krčmu.[8]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Bra%C5%BEec_2018-09-15_Hospod%C3%A1%C5%99sk%C3%BD_are%C3%A1l.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_Hospod%C3%A1%C5%99sk%C3%BD_are%C3%A1l.jpg)
Kostel s farou stávaly na návrší zvaném Kostelní Hůrka (Am Berg), kdy bývala také škola. Tu navštěvovaly i děti z Javorné, Dlouhé a Doupovského Mezilesí. Teprve ve dvacátých letech dvacátého století byla postavena školní budova přímo v Bražci, do které ale chodily jen žáci první až třetí třídy. Starší děti docházely stále do Kostelní Hůrky.[9] Škola poté ve vsi fungovala až do sedmdesátých let dvacátého století. Mateřská škola vydržela až do osmdesátých let.[10]
Hlavním zdrojem obživy obyvatel bývalo zemědělství. Za první republiky zde bylo sedmdesát hospodářství, z nichž ke čtrnácti největším patřilo přes dvacet hektarů pozemků. Část lidí pracovala také v porcelánkách v Horních Tašovicích nebo ve Stružné. Ze služeb byly ve vsi dva obchody, čtyři hostince, obchod se senem, několik prodejců másla, vajec a drůbeže a trafika. Řemeslo provozovali švec, kolář, klempíř, dva truhláři a tkadlec. Sedláci vytvořili družstvo, které dodávalo mléko do mlékárny v Žalmanově.[9] Západně od vesnice se poblíž Zeleného rybníka těžilo 500 metrů dlouhou štolou hnědé uhlí.[11]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Bra%C5%BEec_2018-09-15_Bytov%C3%BD_d%C5%AFm_2.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_Bytov%C3%BD_d%C5%AFm_2.jpg)
Dne 25. června 1921 děti při hře založily oheň, ve kterém shořelo pět usedlostí. Další požár o dva roky později zničil obecní dokumenty. V roce 1927 byla do vsi zavedena elektřina a zásobování vodou zajišťovaly soukromé nebo tři obecní studny.[9]
Velké změny v životě vesnice přinesl konec druhé světové války. Na jejím konci do vsi přišlo 350 uprchlíků s osmdesáti koňmi. Jednotky Rudé armády do Bražce přijely 11. května 1945. Do roku 1947 potom probíhalo vysídlení Němců z Československa.[9] Vyprázdněnou vesnici se nepodařilo dosídlit. Noví obyvatelé zde 1. ledna 1950 založili jednotné zemědělské družstvo, ale to bylo o tři roky později zrušeno. Správu jeho majetku převzaly Vojenské lesy se sídlem ve Vintířově a od roku 1958 ve Velichově. Od roku 1953 probíhaly demolice původní zástavby, která tak z větší části zanikla. Nahradila ji řada dvojdomků a čtyři panelové domy.[10]
Přírodní poměry
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Bra%C5%BEec_2018-09-15_Rybn%C3%ADk.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_Rybn%C3%ADk.jpg)
Vesnice stojí na rozhraní Doupovských hor a Slavkovského lesa. Protéká jí Bochovský potok, který v katastrálním území Bražec u Doupova napájí dva rybníky. Větší z nich je Javorenský rybník asi jeden kilometr východně od vesnice. V okolí Bražce se v jihovýchodním směru nachází Valovský vrch (761 metrů) v Doupovských horách a v jihozápadním směru vrch Roháč (728 metrů), který patří ke Slavkovskému lesu.[12] Z půd převládají kambizem eutrofní a dystrická, ale západně od vesnice leží bažinaté území s výskytem rašeliny.[13]
Západně od vesnice se nachází soustava sedmi drobných rybníků zvaných Bražecké hliňáky. Některé mají charakter částečně zazemněných tůní napájených srážkovou vodou. Soustava poskytuje útočiště mnoha druhům živočichů. Z hmyzu se u rybníků vyskytuje například šídlatka kroužkovaná, šídlo královské, lesklice měděná nebo šidélko jarní. Na okolních loukách žijí motýli hnědásek chrastavcový, ohniváček modrolemý a perleťovec velký. Z obojživelníků se lze setkat s skokanem ostronosým, kuňkou obecnou, skokanem krátkonohým, blatnicí skvrnitou, ropuchou obecnou, čolkem velkým a čolkem obecným. Prohřátá voda vyhovuje měkkýšům, z nichž nejpočetnější je populace plovatky bahenní, ale vyskytuje se zde také okružák ploský a škeble říční. V blízkosti vody žije ještěrka živorodá a z ptáků bekasina otavní. Za potravou k rybníkům zalétá jeřáb popelavý.[14]
Vesnice stojí také na rozhraní dvou klimatických oblastí v rámci Quittovy klasifikace podnebí: severně od vsi se rozkládá chladná oblast CH7, zatímco jižně od ní leží mírně teplá oblast MT3. Jejich hranice vede přibližně podél Bochovského potoka k vrchu Jelení Komora).[12] Pro oblast MT3 jsou typické průměrné teploty −3 až −4 °C v lednu a 16–17 °C v červenci. Roční úhrn srážek dosahuje 600–750 milimetrů, počet letních dnů je 20–30, počet mrazových dnů se pohybuje od 130 do 160 a sněhová pokrývka zde leží 60–100 dnů v roce. V chladnější oblasti CH7 dosahují průměrné teploty v lednu −3 až −4 °C a 15–16 °C v červenci. Roční úhrn srážek se pohybuje mezi 850 a 1000 milimetry, sníh zde leží 100–120 dní v roce. Mrazových dnů bývá 140–160, zatímco letních dnů jen 10–30.[15]
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 428 obyvatel (z toho 206 mužů), z nichž byl jeden Čechoslovák a 427 Němců. Kromě jednoho evangelíka se hlásili k římskokatolické církvi.[16] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 380 obyvatel: 379 Němců a jednoho cizince. Všichni byli římskými katolíky.[17]
K 1. lednu 2016 bylo v obci evidováno 233 obyvatel, z toho 231 v části Bražec a po jednom obyvateli v částech Dolní Valov a Javorná. Podle sčítání lidu k 26. březnu 2011 bylo na území dnešní obce 243 osob s trvalým pobytem (z toho 2 v části Dolní Valov, ostatní v části Bražec) a 218 osob s obvyklým pobytem (z toho jeden v části Dolní Valov, ostatní v části Bražec). K 1. březnu 2001 bylo podle sčítání lidu na území dnešní obce 266 obyvatel s trvalým pobytem, všichni v části Bražec. K 1. lednu 2016 bylo v obci 42 budov s domovními čísly, z toho 40 v části Bražec a po jedné v částech Dolní Valov a Javorná.[18]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 393 | 465 | 395 | 422 | 480 | 428 | 380 | 86 | . | . | . | . | 266 | 217 | 207 |
Počet domů | 73 | 79 | 78 | 78 | 78 | 79 | 76 | 56 | . | . | . | . | 36 | 36 | 38 |
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 778 | 851 | 753 | 779 | 840 | 771 | 687 | 233 | . | . | . | . | 269 | 219 | 212 |
Počet domů | 137 | 147 | 145 | 146 | 144 | 145 | 143 | 123 | . | . | . | . | 38 | 38 | 40 |
Obecní správa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Bra%C5%BEec_2018-09-15_Obecn%C3%AD_%C3%BA%C5%99ad.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_Obecn%C3%AD_%C3%BA%C5%99ad.jpg)
Po zrušení patrimoniální správy se Bražec stal obcí v okrese Bochov,[9] ale v roce 1869 byl při sčítání lidu uveden v okrese Žlutice a od roku 1950 v okrese Karlovy Vary.[21] Obec zanikla rozhodnutím předsednictva vlády ČSR ze dne 4. března 1953 o zřízení vojenského výcvikového prostoru Hradiště, a to se zpětnou platností k 1. únoru 1953.[zdroj?!] Obnovena byla 1. ledna 2016,[22] kdy došlo ke zmenšení vojenského újezdu Hradiště,[23] na ploše katastrálních území Bražec u Doupova a Bražec u Těšetic.
Dne 16. ledna 2016 se uskutečnily zdejší první obecní volby.[24] Starostkou se po nich stala Marie Ambrosová.[25]
Obecní symboly
Dne 25. dubna 2018 bylo schváleno usnesením výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu udělení znaku a vlajky obce.[26] Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 3. května 2018.[27]
Správní území
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Bra%C5%BEec_2018-09-15_Park.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_Park.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Bra%C5%BEec_2018-09-15_H%C5%99i%C5%A1t%C4%9B.jpg/220px-Bra%C5%BEec_2018-09-15_H%C5%99i%C5%A1t%C4%9B.jpg)
Obec má dvě katastrální území, tři evidenční části a čtyři základní sídelní jednotky. Na katastrálním území Bražec u Doupova se nacházejí základní sídelní jednotky Bražec, Dolní Valov a Javorná. Základní sídelní jednotky Bražec a Javorná jsou územně totožné se stejnojmennými evidenčními částmi obce. Katastrální území Bražec u Těšetic je vedeno jako samostatná základní sídelní jednotka, která přísluší k evidenční části Dolní Valov a je jedinou ZSJ v obci, na které není evidována žádná číslovaná budova. V katastrálním území Bražec u Těšetic leží také zbytky zaniklé vesnice Tis u Luk.
Doprava
Obec má autobusové spojení s Karlovými Vary, Bochovem, Valčí a Žluticemi s několika spoji i o víkendech. Severním okrajem obce po hranici vojenského újezdu je vedena cyklotrasa číslo 2249 z Ostrova do Valče, přes Dolní Valov se napojuje cyklotrasa č. 2233 od Toužimi a Bochova.[28]
Pamětihodnosti
Severně od Bražce stávala osada Kostelní Hůrka. Na návrší u ní se dochovalo tvrziště bražecké tvrze. V jejím sousedství býval také kostel svatého Bartoloměje. Nejstarší kostel zanikl spolu s tvrzí, ale na rozdíl od ní byl obnoven. V osmnáctém století byl stržen a nahrazen novým barokním kostelem vysvěceným v roce 1785. V šedesátých letech dvacátého století sloužil jako sklad, v roce 1963 údajně vyhořel, a nakonec zcela zanikl.[8] Část vybavení (sochy svatých Petra a Pavla a torzo mariánského oltáře) byly přemístěny do kostela v Žalmanově.[9]
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ PROFOUS, Antonín. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny (A–H). Svazek I. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1947. 728 s. Heslo Bražec, s. 170.
- ↑ BINTEROVÁ, Zdena, 2004. Zaniklé obce Doupovska. Svazek II. V bývalém okrese Kadaň. Chomutov: Oblastní muzeum Chomutov. 76 s. ISBN 80-239-4566-1. S. 9.
- ↑ Binterová 2004, s. 10.
- ↑ HEREIT, Petr. Dějiny nejstaršího osídlení Doupovska. In: Sborník Západočeského muzea v Plzni XV. Plzeň: Západočeské muzeum v Plzni, 2000. ISBN 80-7247-018-3. ISSN 0862-3597. Kapitola Vojenský újezd a ochrana historického dědictví, s. 125.
- ↑ a b Binterová 2004, s. 11.
- ↑ a b c d e f Binterová 2004, s. 12.
- ↑ a b Binterová 2004, s. 13.
- ↑ Doupovské hory. Příprava vydání Jan Matějů, Petr Hradecký, Vladimír Melichar. 1. vyd. Praha: Česká geologická služba ve spolupráci s Muzeem Karlovy Vary, 2016. 548 s. ISBN 978-80-7075-909-7, ISBN 978-80-87458-11-2. S. 55. Dále jen Doupovské hory (2016).
- ↑ a b Přírodní poměry. Geomorfologie, klimatické oblasti [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2021-04-11]. Dostupné online.
- ↑ CENIA. Katastrální mapy a půdní mapa ČR [online]. Praha: Národní geoportál INSPIRE [cit. 2021-04-11]. Dostupné online.
- ↑ Doupovské hory (2016), s. 303.
- ↑ VONDRÁKOVÁ, Alena; VÁVRA, Aleš; VOŽENÍLEK, Vít. Climatic regions of the Czech Republic. Quitt's classification during years 1961–2000. S. 427. Journal of Maps [PDF online]. Katedra geoinformatiky Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého, 2013-05-13 [cit. 2020-07-22]. Čís. 3, s. 427. Dostupné online. DOI 10.1080/17445647.2013.800827. (anglicky)
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 235.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 404.
- ↑ Územní struktura obce Bražec, kód 500101, k 01.01.2016. report2.czso.cz [online]. [cit. 2016-01-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-04-08.
- ↑ a b Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 Okres Karlovy Vary. Praha: Český statistický úřad, 2015. 24 s. Dostupné online. S. 3. Archivováno 30. 9. 2016 na Wayback Machine.
- ↑ a b Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2022-04-18]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Díl IV. Abecední přehled obcí a částí obcí. Praha: Český statistický úřad, 2015-12-21. Dostupné online. S. 36. Archivováno 6. 3. 2024 na Wayback Machine.
- ↑ Veřejný dálkový přístup [online]. Praha: Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2016-01-12]. Dostupné online.
- ↑ PLECHATÁ, Jana. Karlovarský kraj se ještě zmenší, přijde o téměř čtyři stovky hektarů. iDNES.cz [online]. 2015-02-05 [cit. 2016-01-12]. Dostupné online.
- ↑ NEWIAKOVÁ, Zdeňka. S volbami pomůže i kraj. Deník [online]. 2016-01-15 [cit. 2016-01-16]. Dostupné online.
- ↑ TOMAN, Petr. Čeká nás hodně práce, shodují se starostky nových obcí v bývalém újezdu. iDNES.cz [online]. 2016-02-11 [cit. 2016-02-11]. Dostupné online.
- ↑ Usnesení č. 42, Usnesení výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu z 6. schůze ze dne 25. dubna 2018 k návrhu na udělení znaků a vlajek. [cit. 2018-05-12]. Dostupné online.
- ↑ Udělené symboly – Bražec [online]. 2018-05-03 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Mapy.cz [online]. Praha: Seznam.cz [cit. 2016-01-12]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bražec na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Bražec v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Části obce Bražec | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
Města, obce a vojenský újezd okresu Karlovy Vary | |
---|---|
Abertamy • Andělská Hora • Bečov nad Teplou • Bochov • Boží Dar • Božičany • Bražec • Březová • Černava • Čichalov • Dalovice • Děpoltovice • Doupovské Hradiště • Hájek • Horní Blatná • Hory • Hroznětín • Chodov • Chyše • Jáchymov • Jenišov • Karlovy Vary • Kolová • Krásné Údolí • Krásný Les • Kyselka • Merklín • Mírová • Nejdek • Nová Role • Nové Hamry • Ostrov • Otovice • Otročín • Pernink • Pila • Potůčky • Pšov • Sadov • Smolné Pece • Stanovice • Stráž nad Ohří • Stružná • Šemnice • Štědrá • Teplička • Toužim • Útvina • Valeč • Velichov • Verušičky • Vojkovice • Vrbice • Vysoká Pec • Žlutice • vojenský újezd Hradiště | |
legenda: město, městys. |