Brynza
Brynza | |
---|---|
![]() | |
Složení | |
ovčí mléko, kozí mléko a kravské mléko | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Chleb_z_bryndza.jpg/240px-Chleb_z_bryndza.jpg)
Brynza (z rumunského brânză „tvaroh“, slovensky bryndza; někdy také brymza, brindza[1]) je měkký, míšený a solený sýr vyráběný z hrudkového ovčího mléka, tvarohu, někdy i kravského či kozího. Vyrábí se v karpatských zemích: na Slovensku, v Polsku, Rumunsku, na Ukrajině a na Moravě. Konzumují jej ale i v Rakousku, Bavorsku (Brimsen, Liptauer Käse), Česku a jinde.
Dějiny
Na Slovensku se začala podomácku vyrábět nejspíš vlivem Valachů (t. j. asi 15. století) a používat jak ve slovenské, slezské a moravské kuchyni. V 18. století ve více městech vznikly brynzárenské manufaktury (první roku 1787 v Detvě,[2] druhá ve Zvolenské Slatině).
Výroba slovenské ovčí brynzy
Nejprve se zasýří sladké ovčí mléko. Tato surovina se nechá zaschnout na salaši, čímž vznikne hrudkový ovčí sýr. Ten se přenese do brynzárny, kde se třídí a umývá vodou. Poté se nechá vyzrát při 20 °C v sýrařských vanách. Následně se z tohoto sýra odstraní kůra, vytlačí se z něj přebytečná tekutina (syrovátka) a rozdrtí se. Rozdrcená sušinová hmota se posolí a rozetře na válcích, čímž vznikne brynza.
Liptovská brynza se balí do typických dřevěných polosudů (škopků, slovensky geletiek).
Druhy
- Liptovská – vyrábí se jen v (pod)horských oblastech v době laktace ovcí; 50 % sušiny; 50 % tuku v sušině
- Letní – obsahuje i kravský mlékárenský sýr; 46 % sušiny, 40 % tuku v sušině
- Jasienka – podzimní, nejtučnější brynza[1]
- Zimní – skládá se ze skladovaného ovčího sýra a čerstvého kravského mlékárenského (plnotučného anebo polotučného) kravského sýra; 46 % sušiny; 50 % tuku v sušině
Zdravotní účinky brynzy
Brynza obsahuje užitečné laktobakterie: Lactobacellius casei, Lactococcus lactis, Leuconostoc mesenteroides, Lactobacillus plantarum atd, díky kterým podporuje správnou funkci trávicího systému, kde působí jako probiotikum. Příznivé účinky dále obsahují snížení škodlivého cholesterolu, úprava hladiny cukru v krvi a snížení krevního tlaku.[3][4][5]
Pokrmy s brynzou
- Halušky s brynzou
- Brynzové pirohy
- Pomazánka z brynzy
- Brynzová polévka
- Těstoviny s brynzovou omáčkou
- Zapečené brambory s brynzou
Odkazy
Reference
- ↑ a b Ottův slovník naučný, heslo Brynza
- ↑ História Detvy [online]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ BAUER, Milan. Slovenský zázrak brynza: Napraví trávení a je považována za elixír mládí [online]. 16. 6. 2017. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Brynza a zdraví – co je na "bryndze" tak super? [online]. 20. 12. 2013. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Bryndza má zázračné účinky [online]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu brynza na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo brynza ve Wikislovníku
- (slovensky)Bryndza je biele zlato, lekári ju ospevujú
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |