František Biňovec
František Biňovec | |
---|---|
![]() František Biňovec | |
Poslanec Říšské rady | |
Ve funkci: 1907 – 1918 | |
Poslanec Revolučního nár. shromáždění | |
Ve funkci: 1918 – 1920 | |
Poslanec Národního shromáždění ČSR | |
Ve funkci: 1920 – 1935 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | čs. soc. dem. |
Narození | 5. listopadu 1875 nebo 6. listopadu 1875 Mikovice Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 14. února 1965 (ve věku 89 let) nebo 19. února 1965 (ve věku 89 let) Mikovice Československo ![]() |
Profese | politik |
Commons | František Biňovec |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Biňovec (6. listopadu 1875 Mikovice[1][2][3] – 14.[2] nebo 19. února[4] 1965 tamtéž[2]) byl československý politik a meziválečný poslanec Národního shromáždění za Československou sociálně demokratickou stranu dělnickou.
Biografie
Vyučil se soustružníkem. Působil jako úředník nemocenské pokladny.[4] Byl majitelem cihelny v Růžovém údolí v obci Mikovice (dnes součást Kralup nad Vltavou). Politicky aktivní byl již za Rakouska-Uherska, počátkem 20. století.[5] Od 90. let 19. století patřil mezi organizátory sociálně demokratického hnutí v regionu Podřipska.[4]
Ve volbách do Říšské rady roku 1907 se stal poslancem Říšské rady (celostátní parlament), kam byl zvolen za okrsek Čechy 036. Usedl do poslanecké frakce Klub českých sociálních demokratů. Opětovně byl zvolen za týž obvod i ve volbách do Říšské rady roku 1911 a ve vídeňském parlamentu setrval do zániku monarchie.[6] Osobní intervencí u císaře Františka Josefa I. se zasadil o získání pozemku pro výstavbu školy v Mikovicích. Koncem první světové války byl v rámci sociální demokracie stoupencem vyhlášení samostatnosti Československa.[5]
V letech 1918–1920 zasedal v československém Revolučním národním shromáždění. V parlamentních volbách v roce 1920 získal poslanecké křeslo v Národním shromáždění. Mandát v parlamentních volbách v roce 1925 obhájil a do parlamentu se dostal i po parlamentních volbách v roce 1929.[7]
Podle údajů k roku 1929 byl profesí rolník. Bydlel v Kralupech nad Vltavou.[8] Jako poslanec se i za první republiky angažoval ve prospěch Kralup nad Vltavou. Inicioval výstavbu zdejšího mostu i nové střední školy. Jeho syn v Kralupech založil podnik na výrobu keramiky Keramo.[5] V období let 1919–1935 byl členem správního výboru Státního pozemkového úřadu. V Kralupech zastával funkci předsedy obecní finanční komise. Byl předsedou okresního výboru okresu kralupsko-velvarského.[4]
28. srpna 1944 byl zatčen gestapem a do konce války vězněn v Terezíně a Dachau.[2][4]
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnost Zeměchy
- ↑ a b c d Biňovec, František, 1875-1965 [online]. Středočeská vědecká knihovna v Kladně. Dostupné online.
- ↑ NASKE, Miloslav. Národní shromáždění Republiky Československé: Poslanecká sněmovna, Senát, Národní výbor, Revoluční národní shromáždění. Životopisná a statistická příručka.... [s.l.]: Šmejc a spol., 1924. 247 s. Dostupné online. S. 97.
- ↑ a b c d e Biňovec František [online]. historiecssd.cz [cit. 2015-01-01]. Dostupné online.
- ↑ a b c Zapomenuté osobnosti Kralup [online]. kralupy.cz [cit. 2011-10-21]. Dostupné online.
- ↑ Databáze stenografických protokolů a rejstříků Říšské rady z příslušných volebních období, http://alex.onb.ac.at/spa.htm.
- ↑ František Biňovec [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-10-21]. Dostupné online.
- ↑ 1. schůze, přípis volebního soudu ze dne 23. listopadu 1929, č. 222/29 o částečné verifikaci voleb [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-10-21]. Dostupné online.
Literatura
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 5. sešit : Bi-Bog. Praha: Libri, 2006. 478-585 s. ISBN 80-7277-309-7. S. 514–515.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Biňovec na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Biňovec
- Projev Františka Biňovce v Národním shromáždění roku 1932