František Ježek
František Ježek | |
---|---|
![]() | |
Poslanec Národního shromáždění ČSR | |
Ve funkci: 1925 – 1939 | |
Čs. ministr bez portfeje | |
Ve funkci: 1938 – 1938 | |
Čs. ministr zdravotnictví | |
Ve funkci: 1938 – 1938 | |
Předchůdce | Ivan Dérer |
Nástupce | Stanislav Mentl |
Stranická příslušnost | |
Členství | Čs. nár. demokracie Národní sjednocení SNJ |
Narození | 6. září 1890 Chrudim Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 29. listopadu 1969 (ve věku 79 let) Chrudim Československo ![]() |
Místo pohřbení | hřbitov U Kříže |
Alma mater | Právnická fakulta Univerzity Karlovy |
Profese | spisovatel, novinář, politik, redaktor a publicista |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Ježek (6. září 1890 Chrudim[1][2] – 29. listopadu 1969 tamtéž[3]) byl československý meziválečný politik, ministr československých vlád a poslanec za Československou národní demokracii a Národní sjednocení.
Biografie
V parlamentních volbách v roce 1925 a parlamentních volbách v roce 1929 byl zvolen do Národního shromáždění za národní demokraty. V parlamentních volbách v roce 1935 úspěšně kandidoval na Národní sjednocení, do kterého národní demokracie vplynula. Poslanecké křeslo si oficiálně podržel do zrušení parlamentu roku 1939,[4] přičemž v prosinci 1938 ještě přestoupil do poslaneckého klubu nově ustavené Strany národní jednoty.[5]
Ve 20. letech 20. století patřil k předním politikům národních demokratů. Ve straně po parlamentních volbách roku 1925 působil v skupině okolo listu Demokratický střed, která byla kritická k tehdejšímu vedení. Okolo roku 1930 Ježek vystupoval proti stranické skupině okolo Františka Hodáče, kterou obviňoval z přílišné orientace na zájmy průmyslníků a velkopodnikatelů a zanedbávání zájmů zaměstnanců a středních vrstev. Pak se plně angažoval v debatách okolo vzniku a směřování formace Národní sjednocení. V roce 1937 patřil k odpůrcům rostoucího vlivu Jiřího Stříbrného a jeho příznivců. Po smrti Karla Kramáře si strana nezvolila předsedu, ale Ježek se stal jedním z místopředsedů. V březnu 1938 se Ježek stal ministrem a tím ukončil několikaletý pobyt národních demokratů (respektive Národního sjednocení) v opozici. V září 1938 hlasoval Ježek stejně jako lidovci Jan Šrámek a Jan Dostálek proti přijetí anglo-francouzského ultimáta, které tlačilo na Československou republiku, aby přijala požadavky nacistického Německa.[6] Ve třetí vládě Milana Hodži, v roce 1938, zastával nejprve post ministra bez portfeje, v květnu se stal ministrem zdravotnictví.
Profesí byl vrchním radou Československých státních drah a novinářem. Podle údajů z roku 1935 bydlel v Praze.[7] Pohřben byl v Chrudimi na hřbitově U Kříže.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ Národní shromáždění Republiky československé v prvém desítiletí, 1928, s. 1302. [online]. google.cz [cit. 2014-12-17]. Dostupné online.
- ↑ Parlamentní zastoupení Čsl. národní demokracie v III. voleném Národním shromáždění, Národní listy, 10. 11. 1929, s. 1.
- ↑ http://www.ustrcr.cz/cs/audio-archiv-zivotopisy
- ↑ František Ježek [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-10-10]. Dostupné online.
- ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2014-12-17]. Dostupné online.
- ↑ kol. aut.: Politické strany, 1861-1938. Brno: Doplněk, 2005. ISBN 80-7239-178-X. S. 602–669.
- ↑ seznam zvolených poslanců [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-10-10]. Dostupné online.
- ↑ Kobetič, Pavel: Výročí měsíce - František Ježek. In: Chrudimský zpravodaj, XII. ročník, listopad 2009, s. 6. Dostupné online Archivováno 14. 8. 2016 na Wayback Machine.. [cit. 2016-07-17]
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Ježek
- Projev Františka Ježka v Národním shromáždění roku 1936
- Unikátní poznámky z roku 1938 psal vlastním těsnopisem. Na ministra Ježka se přitom málem zapomnělo Pořad Českého rozhlasu Plus, podrobné životopisné informace, citace z pramenů.
Třetí vláda Milana Hodži | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ministerský předseda | Milan Hodža (jmenován 18. prosince 1935, RSZML) | |||||||||||||||||||||
Členové v den jmenování vlády 18. prosince 1935 | Josef Černý (vnitro, RSZML) • František Machník (národní obrana, RSZML) • Josef Zadina (zemědělství, RSZML) • Ivan Dérer (spravedlnost, ČSDSD) • Jaromír Nečas (sociální péče, ČSDSD) • Rudolf Bechyně (železnice, ČSDSD) • Emil Franke (školství a národní osvěta, správce financí, ČSNS) • Alois Tučný (pošty a telegrafy, ČSNS) • Jan Dostálek (veřejné práce, ČSL) • Jan Šrámek (unifikace, ČSL) • Josef Václav Najman (průmysl, obchod a živnosti, ČŽOSS) • Ludwig Czech¹ (zdravotnictví a tělesná výchova, DSAP) • Franz Spina¹ (bez portfeje, BdL) • Erwin Zajiček¹ (bez portfeje, DCVP) • Kamil Krofta (zahraničí, nestraník) | |||||||||||||||||||||
Členové jmenovaní později |
|
Ministři zdravotnictví Československa | |
---|---|
Ministři zdravotnictví první československé republiky (1918–1933) | Vavro Šrobár • Ladislav Prokop Procházka • Bohuslav Vrbenský • Jan Šrámek • Alois Tučný • Josef Schieszl • Jan Šrámek • Jozef Tiso • Jan Šrámek • Franz Spina • Ludwig Czech • Ivan Dérer • František Ježek • Stanislav Mentl |
Ministři zdravotnictví druhé československé republiky (1938–1939) | |
Ministři zdravotnictví exilových vlád Československa (1942–1945) | |
Ministři zdravotnictví poválečného Československa (1945–1968) | |
V rámci československé federace (1969–1992) |