František Skorina
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
František Skorina | |
---|---|
![]() František Skorina, autoportrét (1517) | |
Narození | 6. března 1486 Polock |
Úmrtí | 1541 (ve věku 54–55 let) Praha |
Národnost | Bělorusové a Slované |
Alma mater | Jagellonská univerzita Padovská univerzita |
Povolání | filozof, spisovatel, překladatel, vydavatel, typograf, překladatel Bible, lékař, veřejná postava a podnikatel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Skorina, nebo Francisko Skoryna; také Doktor ʄʄrantiʃʃek Ruʃs skorýn ʃ polocʒko[1], nebo Francyšak Skaryna, bělorusky Францішак Скарына, rusky Франциск Лукич Скорина; (1470 Polock, Litevské velkoknížectví – okolo 1551, Praha; uvádějí se rovněž roky: 1485–1540) byl běloruský humanista, lékař a roku 1517 první překladatel a vydavatel bible v církevně slovanském jazyce, který také kodifikoval staroběloruštinu.
Život a působení
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Francisko_Skoryna_3.jpg/220px-Francisko_Skoryna_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Biblia_Ruska.jpg/220px-Biblia_Ruska.jpg)
Skorina pocházel z obchodnické rodiny v tehdy litevském Polocku, roku 1504 získal na Jagellonské univerzitě v Krakově titul bakaláře a roku 1512 titul doktora medicíny na univerzitě v Padově. Roku 1517 začal v Praze vydávat vlastní překlady bible do staroběloruštiny, lidového jazyka svého rodiště. Překlady doprovázel vlastními komentáři. Jako jeden z prvních tiskl v cyrilské abecedě. Po Žaltáři vydal do roku 1521 dalších 20 biblických knih s vlastními úvody a poznámkami a vlastní cestopis. Roku 1522 odešel do Vilniusu (Litva), kde zřídil první tiskárnu na tomto území a vytiskl Apostol. Tiskárnu však musel brzy zavřít a vrátil se do Prahy, kde působil v letech 1535–1539[2] jako královský zahradník Ferdinanda I. na Pražském hradě. Své knihy vyvážel patrně přes Vratislav do své vlasti, kde byly často konfiskovány a zachovaly se jen v několika exemplářích.[3]
Odkaz
Skorinovy biblické překlady i tisky významně ovlivnily i další ruské tisky 16. století. František Skorina patří mezi zakladatele běloruské kultury.
Památky
- V letech 1990–2005 byla po něm pojmenována jedna z hlavních ulic v Minsku, než ji prezident Lukašenko nechal přejmenovat na Prospekt nezávislosti.
- Jeho jméno nese řada běloruských spolků.
- Pomníky: v Minsku, v Praze na Hradčanech v Jelení ulici bronzový pomník od Eduarda Astafjeva.
- Pamětní desky v Praze:
- na budově Klementina.
- na Staroměstském náměstí.
![Pamětní deska Františka Skoriny na Staroměstském náměstí v Praze během jejího slavnostního odhalení. Fotograf Tony Danilov.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Pam%C4%9Btn%C3%AD_deska_Franti%C5%A1ka_Skoriny.jpg/221px-Pam%C4%9Btn%C3%AD_deska_Franti%C5%A1ka_Skoriny.jpg)
Odkazy
Reference
Literatura
- Ottův slovník naučný, heslo Skorina, František. Sv. 23, str. 288.
- Francisco Skoryna v díle českých slavistů. Sborník statí k 500. výročí narození běloruského humanisty. Slovanská knihovna Praha 1992, stran 527.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Skorina na Wikimedia Commons
- (anglicky) Skaryna, Francysk na Artnet library
- (anglicky) Francysk Skaryna, the Martin Luther of Belarus // The Economist