Josip Vrhovec
Josip Vrhovec | |
---|---|
![]() | |
Narození | 9. února 1926 Záhřeb |
Úmrtí | 14. února 2006 (ve věku 80 let) Záhřeb |
Místo pohřbení | Mirogoj |
Alma mater | Záhřebská univerzita Ekonomski fakultet u Zagrebu |
Povolání | politický komisař a novinář |
Politická strana | Svaz komunistů Jugoslávie |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Josip Vrhovec (9. února 1926, Záhřeb[1] – 15. února 2006, tamtéž) byl chorvatský jugoslávský komunistický politik, účastník partyzánského boje, ministr zahraničí SFRJ a předseda předsednictva svazu komunistů Chorvatska.
Biografie
Josip Vrhovec se narodil v Záhřebu 9. února 1926. Jako mladý se přidal ke komunistům a vstoupil do řad partyzánskéhých oddílů. Po skončení války studoval na hospodářské fakultě záhřebské univerzity. Mezi jugoslávskými komunisty se stal jedním z nadějných a především těch dobře vzdělaných politiků. Na konci 50. let začal spolupracovat s chorvatskými novinami Vjesnik, kde se postupně vypracoval až na pozici šéfredaktora[1] (1968–1970). Kromě toho byl aktivní v politické oblasti.
Po skončení Chorvatského jara došlo k rozsáhlým personálním změnám mezi chorvatskými komunisty, což otevřelo cestu právě Vrhovcovi, chráněnci Vladimira Bakariće. Vrhovec stál přirozeně proti tomuto procesu[1][2], otevírajícího na přelomu 60. až 70. let řadu otázek, včetně například i chorvatsko-srbských vztahů. To však vedlo také k tomu, že v Chorvatsku samotném nebyl příliš oblíben. Sám sebe vnímal jako stoupence Titovy cesty; jugoslávského vůdce považoval za velký vzor.[2]
Po celá sedmdesátá léta zastával různé pozice v chorvatském Svazu komunistů. V letech 1978 až 1982 byl svazovým sekretářem pro zahraniční záležitosti (ministrem zahraničí). V letech 1983–1984 pak byl předsedou předsednictva Svazu komunistů Chorvatska. Mezi lety 1984 až 1989 zsatávával funkci chorvatského člena předsednictva SFRJ. Podílel se také na organizování univerziády v Záhřebu v létě 1987.
Známým se stal především jako odpůrce politiky a praktik Slobodana Miloševiće a Svazu komunistů Srbska.[1] Své názory na tuto problematiku šířil také prostřednictvím již zmíněného deníku Vjesnik.[3][4] Srbští komunisté ho proto na svých schůzích, počínaje 8. zasedáním SKS, často kritizovali a otevřeně napadali[1], stejně jako řadu dalších politiků z chorvatského Svazu komunistů, kteří neměli zájem spolupracovat s jejich předákem. Vrhovec byl jedním z prvních chorvatských politiků, který byl označen Srby fašistickým pojmem "ustaša".[2] Po skončení svého mandátu a pádu komunistické moci v Chorvatsku se Vrhovec stáhl z politiky. Zemřel v roce 2006 v Záhřebu ve věku 80 let.
Reference
- ↑ a b c d e Článek o úmrtí Josipa Vrhovce na stránkách deníku jutarnji (chorvatsky). www.jutarnji.hr [online]. [cit. 2012-04-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2012-04-09.
- ↑ a b c Článek o politické kariéře Josipa Vrhovce na stránkách deníku Jutarnji (chorvatsky). www.jutarnji.hr [online]. [cit. 2012-04-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-06.
- ↑ GLIGOROV, Miro. Vrišteća istoriografija. Oslobođenje/NIN. Prosinec 1989, čís. 12. prosince 1990, s. 12.
- ↑ VRHOVEC, Josip. Samoopredeljenje DA ili NE. Vjesnik. Září 1989, čís. 17. září 1989, s. 7.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Josip Vrhovec na Wikimedia Commons
Předsednictvo SFRJ 1984–1989 ![]() | ||
---|---|---|
SR Bosna a Hercegovina ![]() | ![]() | |
SR Černá Hora ![]() | Veselin Đuranović (1984–1989) | |
SR Chorvatsko ![]() | Josip Vrhovec (1984–1989) | |
SR Makedonie ![]() | Lazar Mojsov (1984–1989) | |
SR Slovinsko ![]() | Stane Dolanc (1984–1989) | |
SR Srbsko ![]() | Nikola Ljubičić (1984–1989) | |
SAO Kosovo ![]() | Sinan Hasani (1984–1989) | |
SAO Vojvodina ![]() | Radovan Vlajković (1984–1989) | |
Svaz komunistů Jugoslávie | Ali Shukri (1984–1985) • Vidoje Žarković (1985–1986) • Milanko Renovica (1986–1987) • Boško Krunić (1987–1988) • Stipe Šuvar (1988) |