Městský blok
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Vinohrady%2C_z_%C5%BEi%C5%BEkovsk%C3%A9_v%C4%9B%C5%BEe.jpg/220px-Vinohrady%2C_z_%C5%BEi%C5%BEkovsk%C3%A9_v%C4%9B%C5%BEe.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Barcelona_bombing_%281938%29.jpg/220px-Barcelona_bombing_%281938%29.jpg)
Městský či urbánní blok (nebo jen blok) je soubor pozemků, který představuje základní jednotku městské struktury a je ohraničen veřejným prostorem – ulicemi. Více bloků dohromady tvoří čtvrti nebo okrsky, které jsou zásadní pro urbanismus většiny světových měst i obcí. Tvar bloku je dán uspořádáním městských komunikací i přírodními podmínkami jako koryto řeky nebo hornatost. Historická města a čtvrti mají bloky často nepravidelné, u moderních měst bývají urbánní bloky pravidelnější až pravoúhlé.
V případě bloků složených z městských vícepatrových domů uvnitř vzniká vnitroblok.
Bloky tvoří blokovou zástavbu. Proporce veřejného prostoru blokové zástavby staršího typu se pohybuje kolem 25–30 %, u novějšího typu bloků kolem 30–40 %.
Historie
Urbánní bloky se začaly vytvářet ve středověkých vesnicích, kdy došlo k zahuštění domů kolem komunikací. Ty vytvořily uzavřenou strukturu a vznikl tak blok. Při nárůstu obyvatel a zahušťování došlo k výstavbě větších domů, které vytvořily plnohodnotný městský blok. Parcely v bloku byly užší, což je dáno jeho hloubkou i rozpětím dřevěných trámů, který se pohybuje kolem sedmi metrů.
V 18. až 19. století došlo k spojení a tedy rozšíření parcel a zvyšování domův blocích. Vznikaly také úplně nové plánované blokové čtvrti.
Opuštění konceptu bloků
V 20. století se v důsledku rozhodnutí Athénské charty a z důvodů hygienických přestala tradiční souvislá bloková zástavba u nových objektů a čtvrtí realizovat. Nahradila je například řádková zástavba a solitérní zástavba sídlišť ve volné krajině. To přineslo více veřejného prostoru, ale i problémy s automobilovou dopravou, oddělení funkcí a ztrátu tradičního městského prostoru.
Návrat městských bloků
V postmoderně a v 21. století v některých případech opět začíná vznikat tradiční bloková zástavba.[1] Sídla tak opět získávají lidské měřítko, ulice, parky a polosoukromé vnitrobloky. Nová výstavba se díky regulacím, moderním technologiím i novým praktikám vyvarovává neduhů, kvůli kterým modernisté 20. století od městské blokové zástavby upustili. Přiměřená hustota bloků vytváří dobré podmínky pro vznik maloobchodních prostor, veřejné dopravy, parků a další občanské infrastruktury, která v řídkých sídlištích chyběla. Služby i práce se tak může pomalu vracet do bližší vzdálenosti a snižuje se potřeba dopravy.[2] Městské bloky tak zapadají do konceptu města krátkých vzdáleností či nového urbanismu.
Odkazy
Reference
- ↑ NOVÁ, Eliška. Pražské Smíchov City zná vítěze architektonické soutěže. Navrhnou tři nové bloky s 31 domy. CzechCrunch [online]. 2021-12-08 [cit. 2022-06-08]. Dostupné online.
- ↑ Kvalitní veřejné prostory [online]. Brno: Nadace Partnerství [cit. 2022-06-08]. Dostupné online.
Související články
- vnitroblok
- urbanismus
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu městský blok na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |