Modulární aritmetika
Na rozdíl od běžné aritmetiky je modulární aritmetika definována na nějaké konečné množině ℤn. Tato množina vznikne ze ℤ tak, že jsou všechna čísla se stejným zbytkem po dělení číslem (zbytková třída) brána jako kongruentní a ztotožněna s jediným reprezentantem. Taková množina se pak nazývá množina zbytkových tříd.
Zbytková třída
Zbytkovou třídou modulo n rozumíme množinu všech celých čísel, které při dělení přirozeným číslem n dávají stejný zbytek. Tuto množinu pak můžeme chápat jako jeden celek a celá čísla, která obsahuje, již dál nerozlišovat. Například jedna ze zbytkových tříd modulo 10 je tvořena množinou , jiná zbytková třída (rovněž) modulo 10 obsahuje např. prvky .
Číselné kongruence modulo n
Pro libovolné definujme relaci takto: . Čísla se nazývají kongruentní modulo n a relace se nazývá číselná kongruence modulo n. Značíme . Relace je reflexivní, symetrická a transitivní, je tedy relací ekvivalence. Znaménko tedy můžeme používat podobně jako znaménko =. Rovnosti v modulární aritmetice se obvykle zapisují jako kongruence a značí se trojčárkou: a + b ≡ b + a (mod n)
Obecně vzato, rozklad, který kongruence na vytváří má n tříd, pro které platí:
Množina zbytkových tříd
Množinu všech zbytkových tříd pro dané značíme ,kde . Pro jednoduchost píšeme jen .
Základní vlastnosti modulární aritmetiky
Zavedená ekvivalence mezi prvky tvoří na okruhu (ℤ,+,·,0,1) kongruenci, tedy ∀a,b,n∈ℤ
Proto je možné při výpočtech vzájemně zaměňovat prvky ve stejných třídách. Pro zjednodušení se nejčastěji používá vždy nejmenší nezáporné číslo.
a tvoří komutativní grupy pro kladné celé n a pro prvočíselné p. Například pro mají Cayleyovy tabulky tvar:
+ | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
---|---|---|---|---|---|
0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 0 |
2 | 2 | 3 | 4 | 0 | 1 |
3 | 3 | 4 | 0 | 1 | 2 |
4 | 4 | 0 | 1 | 2 | 3 |
⋅ | 1 | 2 | 3 | 4 |
---|---|---|---|---|
1 | 1 | 2 | 3 | 4 |
2 | 2 | 4 | 1 | 3 |
3 | 3 | 1 | 4 | 2 |
4 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Další operace
Na ℤn lze přirozeně dodefinovat i další operace:
- opačné číslo, jako inverzní operaci vzhledem ke sčítání
- odčítání, jako součet s opačným číslem
- mocnění, jako iterace násobení
- odmocnina a logaritmus, jako inverzní operace k mocnění
Pokud je n prvočíslo, pak ℤn tvoří těleso, protože pro každý nenulový prvek existuje inverzní prvek (vzhledem k násobení). Dělení se pak definuje jako násobení inverzním prvkem.
Operace dělení a diskrétní logaritmus v modulární matematice se nechovají stejně jako v klasické aritmetice a tedy není možné jejich výsledky přímo převést do ℤn jako u sčítání a násobení.
Aplikace
Lidem je přirozenější klasická aritmetika, avšak modulární aritmetika má řadu výhod. Díky tomu, že je zde množina čísel konečná, jsou běžné operace jednodušší, rychlejší a potřebují konstantní množství paměti. Toho se využívá v počítačích, kde bývá typ "celých čísel" obvykle implementován v modulární aritmetice (nejčastěji ).
Na druhou stranu pro některé funkce není znám efektivní algoritmus (diskrétní logaritmus, faktorizace), čehož se často využívá v kryptografii.
Odkazy
Literatura
- Hort D., Rachůnek J.; Algebra 1. UP Olomouc, 2003
- Rachůnek J.; Grupy a okruhy, UP Olomouc, 2005
Související články
- zbytek po dělení
- teorie čísel
- okruh (algebra)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu modulární aritmetika na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |