Otakar František Starhemberg
Otakar František hrabě ze Starhembergu | |
---|---|
Zemský velitel v Čechách | |
Ve funkci: 1730 – 1733 | |
Panovník | Karel VI. |
Předchůdce | Damian Sickingen |
Nástupce | Heřman Karel Ogilvy |
Skutečný tajný rada | |
Ve funkci: 1731 – 11. července 1733 | |
Panovník | Karel VI. |
Guvernér v Palermu | |
Ve funkci: 1720 – 1720 | |
Vojenská služba | |
Služba | Habsburská monarchie![]() |
Hodnost | plukovník (1709), generálmajor (1717), polní podmaršál (1723), polní zbrojmistr (1730) |
Bitvy/války | války o španělské dědictví, rakousko-turecká válka (1716–1718), válka čtverné aliance |
Narození | 12. srpna 1681 Linec Habsburská monarchie ![]() |
Úmrtí | 13. července 1733 (ve věku 51 let) nebo 11. července 1733 (ve věku 51 let) Vídeň Habsburská monarchie ![]() |
Choť | (1726) Marie Kristina z Trautsonu (1702–1743) |
Rodiče | Gundakar XVI. Starhemberg (1652–1702) a Marie Anna z Rappachu (1654–1721) |
Děti | Marie Terezie (1727–1749) |
Příbuzní | zeť: Jiří Adam Starhemberg (1724–1807) strýc: Maxmilián Adam Starhemberg (1669–1741) děd: Bartoloměj III. Starhemberg (1625–1676) babička: Ester Windichgrätzová († 1697) |
Náboženství | římskokatolické |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Otakar František Jakub hrabě ze Starhembergu (Ottokar Franz Jakob Graf von Starhemberg) (12. srpna 1681, Linec – 11. července 1733, Vídeň) byl rakouský generál. Prosadil se jako vojevůdce v dynastických válkách první čtvrtiny 18. století, nakonec dosáhl hodnosti polního zbrojmistra (1730). V letech 1730–1733 byl vrchním velitelem v Českém království.
Životopis
Pocházel z významného rakouského rodu Starhembergů,[1] narodil se do početné rodiny hraběte Gundakara XVI. Starhemberga (1652–1702).[2] Od mládí sloužil v armádě, za války o španělské dědictví dosáhl hodnosti plukovníka (1709). Později se vyznamenal v bojích proti Turkům a v roce 1717 dosáhl hodnosti generálmajora. Za války čtverné aliance vynikl v Itálii, kde byl zraněn a v roce 1720 byl krátce guvernérem v Palermu. Za svou účast v této válce dostal od papeže Benedikta XIII. roční penzi ve výši 2 000 escudo. V roce 1723 dosáhl hodnosti polního podmaršála a nakonec byl povýšen na polního zbrojmistra (1730).[3] V roce 1731 byl jmenován tajným radou a závěr své kariéry strávil jako zemský velitel v Čechách se sídlem v Praze (1730–1733).[4]
V roce 1726 se oženil s hraběnkou Marií Kristinou Trautsonovou (1702–1743), dcerou císařského nejvyššího hofmistra knížete Jana Leopolda z Trautsonu (1659–1724). Z jejich manželství se narodila jediná dcera Marie Terezie (1727–1749), která se provdala za svého vzdáleného bratrance, pozdějšího knížete Jiřího Adama Starhemberga (1724–1807).
Odkazy
Reference
- ↑ Ottův slovník naučný, díl 23.; Praha, 1905 (reprint 2000); s. 1058–1059 ISBN 80-7185-057-8
- ↑ Rodokmen Starhembergů dostupné online
- ↑ Hodnostní postup v armádě in: SCHMIDT-BRENTANO, Antonio: Kaiserliche und k. k. Generale (1618–1815); Wien, 2006; s. 97 dostupné online
- ↑ Kolektiv: Od knížecí družiny k posádkovému městu. Praha vojenská od nejstarších dob po současnost; Vojenský historický ústav Praha, Ministerstvo obrany České republiky, 2006; s. 24 ISBN 80-7278-347-5 dostupné online
Externí odkazy
- Biografie Otakara Františka Starhemberga in: Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich
- Rodokmen Starhembergů na stránkách genealogy.euweb.cz (Miroslav Marek)