Prezidentské volby v Rusku 2018
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Opinion_polling_for_the_Russian_presidential_election%2C_2018.svg/220px-Opinion_polling_for_the_Russian_presidential_election%2C_2018.svg.png)
![Výsledky voleb – graf](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Volby_prezidenta_Rusk%C3%A9_federace_%282018%29.svg/220px-Volby_prezidenta_Rusk%C3%A9_federace_%282018%29.svg.png)
Ruské prezidentské volby se uskutečnily v neděli dne 18. března 2018.[1][2] Dosavadní prezident Vladimir Putin obhájil svůj mandát se 76,66 % hlasů (účast 67,47 %), ve funkci prezidenta je s přestávkou (2008–2012) již po čtvrté volební období. O další budoucí kandidatuře údajně již neuvažoval.[3] O dva roky později podepsal ústavní zákon, který mu umožňuje kandidovat na další dvě volební období.[4]
Volby provázely kontroverze a podvody, počínaje nepřipuštěním opozičního kandidáta Alexeje Navalného a konče nucením voličů k účasti a falšováním výsledků.[5][6] Předsedkyní ruské Centrální volební komise byla od roku 2016 jmenovaná někdejší ochránkyně lidských práv a kdysi známá kritička Kremlu Ella Pamfilovová.[7] Ta uvedla, že v pěti okrscích mělo docházet k případům podezřelého vhazování lístků do uren, ve všech těchto okrscích bylo hlasování anulováno.[8] Takovýchto narušení ovšem bylo nahlášeno mnohonásobně více.[9] Podle předsedkyně bylo v porovnání s rokem 2012 o polovinu tolik oznámených porušení, ale žádné nebylo tak vážné, aby to jakkoli ovlivnilo hlasování.[10][11]
OBSE ve zprávě ze své pozorovatelské mise uvedla, že v těchto volbách nebylo konkurentní prostředí, provázelo je porušování základních lidských práv, Vladimir Putin byl nepřiměřeně protežován médii a voliči byli nuceni k účasti.[11][12] Hlavní pozorovatel Šanghajské organizace pro spolupráci označil volby za „transparentní, věrohodné a demokratické“. Zástupce vedoucího monitorovací skupiny Občanské komory Ruské federace je nazval „bezprecedentně čistými“.[13] Druhý nejúspěšnější kandidát Pavel Grudinin označil ruské volby za „nejšpinavější v postsovětském prostoru“.[14]
Kandidáti
V první polovině prosince roku 2017 bylo oznámeno, že se bude o prezidentský úřad ucházet i počtvrté Vladimir Putin, dosavadní prezident.[15] Dále kandiduje Pavel Grudinin, ředitel Leninova sovchozu, kandidující za komunistickou stranu,[16] Vladimir Žirinovskij – ruský nacionalista, předseda Liberálně-demokratické strany Ruska,[17] Xenija Sobčaková – novinářka a televizní moderátorka,[18] Grigorij Javlinskij – ruský liberální ekonom, bývalý předseda liberálního opozičního politického hnutí Jabloko,[19] Boris Titov – politik, podnikatel a předseda Strany růstu,[20] Maxim Surajkin – předseda strany Komunisté Ruska a Sergej Baburin – dřívější poslanec Státní dumy a lídr strany Ruský všenárodní svaz. Hlavní kandidát opozice Alexej Navalnyj nebyl k volbám připuštěn kvůli jeho dřívějšímu odsouzení z údajného korupčního jednání.[21]
Výsledky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Russian_presidential_election_2018_in_SVAO_28.jpg/220px-Russian_presidential_election_2018_in_SVAO_28.jpg)
První kolo 18. března 2018,[22] volební účast: 67,53%[23] | |||||
---|---|---|---|---|---|
Místo | Kandidát | Obrázek | Strana | Hlasů | Procent |
1. | Vladimir Putin | ![]() | nezávislý | 56 433 927 | 76,69 % |
2. | Pavel Grudinin | ![]() | nestraník, navržený Komunistickou stranou Ruské federace | 8 659 666 | 11,77 % |
3. | Vladimir Žirinovskij | ![]() | Liberálně-demokratická strana Ruska | 4 155 168 | 5,65 % |
4. | Xenija Sobčaková | ![]() | Občanská iniciativa | 1 238 180 | 1,68 % |
5. | Grigorij Javlinskij | ![]() | Jabloko | 769 751 | 1,05 % |
6. | Boris Titov | ![]() | Strana růstu | 556 880 | 0,76 % |
7. | Maxim Surajkin | ![]() | Komunisté Ruska | 499 369 | 0,68 % |
8. | Sergej Baburin | ![]() | Ruský všenárodní svaz | 479 037 | 0,65 % |
Kontroverze
Kontroverze kolem kandidatury A. Navalného
Alexej Navalnyj je opoziční politik, předseda Strany pokroku a zakladatel Fondu boje s korupcí. Více než rok před volbami vedl velmi intenzivní předvolební kampaň, v níž dokázal aktivizovat stovky tisíc lidí napříč celým Ruskem i přes informační blokádu v celostátních médiích. Na desítky setkání s Navalným po celé zemi přicházely tisíce zejména mladých lidí.[24] Kampaň provázel velký tlak ze strany úřadů, jeho stoupencům nebylo povolováno organizovat mítinky a demonstrace a poté docházelo k věznění organizátorů mítinků, jeho příznivci a členové jejich rodin byli zatýkáni, zastrašováni, došlo i k výpovědím ze zaměstnání či vyloučení ze studia.[25] Sám Navalnyj byl v průběhu kampaně odsouzen dvakrát, jednou na 15, podruhé na 20 dní vězení. Centrální volební komise jej nakonec 25. prosince odmítla registrovat, neboť Navalnyj byl pravomocně odsouzen v kauze zpronevěry v podniku Kirovles. Rozsudek v této kauze však byl již dříve zpochybněn Evropským soudem pro lidská práva.[26] Za politicky motivovaný proces označil tuto kauzu např. tehdejší velvyslanec USA v Rusku, Evropská unie a řada vysokých představitelů evropských zemí.[27][28] Navalnyj v reakci na znemožnění kandidovat vyhlásil stávku voličů.[29]
V souvislosti se zamítnutím kandidatury Alexeje Navalného ze strany ruské Centrální volební komise na základě jeho údajné zpronevěry v kauze Kirovles vydala Evropská služba pro vnější činnost tiskové prohlášení. V něm vyjádřila vážnou pochybnost nad politickým pluralismem v Rusku a nad uskutečněním demokratických voleb v příštím roce. Prohlášení také připomíná, že v kauza, která znemožnila Navalného kandidaturu, byla již jednou Evropským soudem pro lidská práva zpochybněna. Vyzývá také, aby politicky motivované rozsudky nebyly používány k omezení politické soutěže.[30]
Mluvčí ministerstva zahraničí USA Noel Clay vyjádřil znepokojení nad rozhodnutím Centrální volební komise nepřipustit Navalného k prezidentským volbám. Zároveň sdělil, že USA vyzývají ruskou vládu k provedení čestných voleb, které budou transparentní, spravedlivé a svobodné a budou garantovat svobodné vyjádření vůle lidu.[31]
28. ledna 2018 proběhly ve více než 100 ruských městech od Vladivostoku po Kaliningrad protesty proti nepřipuštění Alexeje Navalného k volbám a za jejich bojkot.[32] Podle Navalného byli k volbám připuštěni pouze ti kandidáti, které Putin osobně vybral a kteří jej ani v nejmenším neohrožují.[33] V sibiřském Jakutsku lidé vyšli nehledě na teplotu −45 °C.[34] V Jakutsku, Jekatěrinburgu a Petrohradě se sešlo okolo 1 000 lidí, v Moskvě asi 3 000 - 4 000 lidí.[35] V asi 20 % měst demonstrace nebyly povoleny.[32] Zadrženo bylo po celé zemi 371 lidí, v souvislosti s protesty 120 osob dostalo pokuty v rozmezí 500 až 150 000 rublů nebo zatčeno v rozsahu 1 až 30 dní (k 31. lednu 2018).[36]
Nátlak na nezávislé pozorovatele
Již před volbami byl vyvíjen nátlak na nezávislou pozorovatelskou organizaci Golos a na organizaci Alexeje Navalného, která k volbám vyslala přes 30 tisíc pozorovatelů. Nejdříve bylo oběma organizacím znemožněno vyslat pozorovatele přes jejich oficiálně zaregistrovaná média, takže museli požádat o pověření od kandidátů.[37] Těsně před volbami proběhla po celém Rusku vlna domovních prohlídek a zatýkání. Na dobu voleb byli uvězněni někteří koordinátoři a lektoři pozorovatelů, zároveň se policie v některých regionech snažila zabavit aktivistům pověření pro pozorovatele. Jenom v Kemerovské oblasti takto policie zabavila přes 1600 pověření.[38][39][40][41]
Během voleb
Opoziční pozorovatelé a novináři v průběhu voleb zdokumentovali množství kontroverzí a podvodů.[10] Například v některých urnách již v momentě otevření volebních místností ležely hlasovací lístky.[42] Centrální volební komise a zejména nezávislí pozorovatelé zveřejnili řadu videí, ve kterých členové volebních komisí vhazovali do uren svazky hlasovacích lístků. Šéf volební místnosti nedaleko Moskvy byl suspendován a druhý muž obviněný z toho, že hodil do urny vícero hlasů na dalekém východně byl zatčen.[43]
Některým voličům bylo umožněno hlasovat více než jednou, což potvrdil i kandidát za komunistickou stranu Pavel Grudinin.[14] Některé takové případy byly dokonce zachyceny kamerami.[44]
Docházelo také k zatýkání a napadání pozorovatelů přímo ve volebních místnostech.[45] Ve městě Dolgoprudnyj dva opilí lidé vyhnali z volební místnosti pozorovatele kandidáta Borise Titova, ten se do místnosti poté vrátil. V Machačkale byli údajně napadeni volební pozorovatelé.[46][47] Předsedkyně Pamfilovová však jakékoliv vykázáni, či dokonce napadení pozorovatelů popřela a označila je za zvěsti,[11] ačkoliv řada incidentů byla zachycena kamerami.[48]
Několik stovek lidí si oficiálně stěžovalo, že byli nuceni k účasti ve volbách pod různými pohrůžkami, například nižším platem, nebo ztížením zkoušek na škole. Účast ve volbách museli dokazovat například fotografií z volební místnosti.[49][50]Jednalo se nejenom o státní zaměstnance,[51] ale i o studenty[52] a zaměstnance soukromých podniků.[53]
Záběry zveřejněné Golosem ukazují kamery ve volebních místnostech, které byly záměrně zakrývány, aby znemožnily pozorovat dění, například balónky.[10]
Nesrovnalosti ve výsledcích
Podle zpráv nezávislých pozorovatelských organizací byla ve volebních místnostech, kde byl přítomen nezávislý pozorovatel, volební účast nápadně nižší než v ostatních. V Penzenské oblasti například pozorovatelé od Alexeje Navalného napočítali účast asi 50 %, oficiální volební účast v regionu ovšem činila 70 %. Zároveň bylo ve volebních místnostech Penzenské oblasti bez nezávislých pozorovatelů napočítáno o 15-20 % hlasů za Vladimira Putina více než na těch bez pozorovatelů.[54] V Čečensku, kde k volbám přišlo oficiálně téměř 90 % voličů, odvolilo v místnostech pokrytých pozorovateli více než dvakrát méně lidí.[55] Celkově Navalnyj uvádí, že oficiální údaje byly navýšeny asi o 10 %.[56] Pozorovatelé agentury Reuters počítali u 12 volebních místností, kolik do nich za celý den přijde voličů. Oficiální výsledky v 9 z nich byly o 10 i více procent vyšší než údaje pozorovatelů.[44]
Fyzik a matematik Sergej Špilkin, který se dlouhodobě zabývá podáváním matematických důkazů falzifikace ruských voleb, odhaduje, že v těchto prezidentských volbách bylo Putinovi přičteno okolo 10 milionů falešných hlasů. Vychází přitom z analýzy statistických anomálií, kdy Putin ve volebních místnostech s nižší účastí získal výrazně menší počet hlasů než ve volebních místnostech s vysokou účastí. Podle Špilkina se tak ale paradoxně jedná o nejčestnější volby v Rusku za posledních 15 let.[57][58]
Zajímavosti
Na ruské ambasádě v Paříži hlasoval také francouzský herec Gérard Depardieu, který v roce 2013 obdržel od prezidenta Putina ruské občanství.[59]
Poprvé se přímo pod ruskou vládou hlasovalo na Krymu. Voliči tam dostávali odznak s nápisem „S Ruskem na věčné časy“.[59]
Ukrajina se rozhodla, že hlasování ruským občanům na svém území nedovolí – například ambasáda v Kyjevě byla blokována policejními jednotkami. Ukrajinská vláda tímto opatřením zareagovala na ruskou výzvu, aby zajistila bezpečnost zastupitelských úřadů v den voleb. Rusko postup Ukrajiny označilo za porušení mezinárodního práva.[59]
Reakce
Čína byla první světovou velmocí, která reagovala na výsledky voleb, se slibem, že s Ruskem vytáhne vztahy na „vyšší stupeň“.[60] Další země, které následovaly byly: Ázerbájdžán, Arménie, Bělorusko, Bulharsko, Chorvatsko, Kuba, Česká republika, Egypt, Německo, Guatemala, Maďarsko, Indie, Írán, Izrael, Japonsko, Kazachstán, Kyrgyzstán, Malajsie, Moldavsko, Saúdská Arábie, Sýrie, Tádžikistán, Uzbekistán a Venezuela. 20. března, tedy ještě před sečtením 100 % hlasů, Putinovi gratuloval předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker a telefonicky také americký prezident Donald Trump.[61][62]
Reference
- ↑ Rusové si budou volit prezidenta 18. března. Putin je jasný favorit. Lidovky.cz [online]. 2017-12-15 [cit. 2017-12-15]. Dostupné online.
- ↑ No Surprise Candidates in Russia's 2018 Presidential Elections - Reports. The Moscow Times [online]. 2017-3-27. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Vladimir Putin v prezidentských volbách získal přes 76 procent a obhájil mandát. ČT24 [online]. 2018-03-19. Dostupné online.
- ↑ Putin podepsal změnu ústavy, umožní mu další dva prezidentské mandáty. ct24.ceskatelevize.cz [online]. [cit. 2023-12-31]. Dostupné online.
- ↑ Prezidentské volby v Rusku provázely masové podvody a tlak na voliče. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2018-03-19]. Dostupné online.
- ↑ RAINSFORD, Sarah. Putin basks in election he could not lose. BBC News. 2018-03-19. Dostupné online [cit. 2018-03-19]. (anglicky)
- ↑ Vzdor praktikám Kremlu: obhájkyně lidských práv Pamfilovová odstoupila. Lidovky.cz [online]. 2010-07-30. Dostupné online.
- ↑ Výsledky anulovány v pěti okrscích. Jednotlivci hlasovali vícekrát. TÝDEN.cz [online]. 2018-03-19. Dostupné online.
- ↑ Выборы-2018. Задержания, нарушения, конфликты. Медиазона [online]. [cit. 2018-03-19]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c Muted Western reaction to Putin victory. BBC News. 2018-03-19. Dostupné online [cit. 2018-03-19]. (anglicky)
- ↑ a b c OBSE: V ruských volbách nebylo konkurenční prostředí, neregulérnosti měly posílit účast. ČT24. Dostupné online [cit. 2018-03-19].
- ↑ Ruské volby neměly konkurenční prostředí, uvedla OBSE | Svět. Lidovky.cz [online]. 2018-03-19 [cit. 2018-03-19]. Dostupné online.
- ↑ Russian Observers Charge Fraud in Putin’s Landslide Re-Election. Bloomberg.com [online]. 2018-03-19. Dostupné online.
- ↑ a b Грудинин назвал выборы «самыми грязными на постсоветском пространстве». РБК [online]. [cit. 2018-03-30]. Dostupné online.
- ↑ Ruský prezident Putin oznámil, že se bude ucházet o znovuzvolení | Svět. Lidovky.cz [online]. 2017-12-06 [cit. 2017-12-06]. Dostupné online.
- ↑ HÁJEK, Adam. Ruští komunisté nasadili proti Putinovi selfmademana s vizáží Stalina. iDNES.cz [online]. 2018-01-18 [cit. 2018-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Russia´s Liberal Democratic party leader plans running for presidency in 2018. Tass.com [online]. 2017-2-4. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ČTK. Sobčaková ohlásila kandidaturu v ruských prezidentských volbách. České noviny [online]. 2017-10-18. Dostupné online.
- ↑ Putina v roce 2018 porazím, věří kritik Kremlu Javlinskij. Echo 24 [online]. 2016-3-13. Dostupné online.
- ↑ PROCHÁZKOVÁ, Petra. Kreml zve boháče zpět do Ruska. V Británii by museli prokazovat původ majetku. Lidovky.cz [online]. 2018-01-10 [cit. 2018-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Putin rival barred from Russian election. BBC News. 2017-12-25. Dostupné online [cit. 2017-12-26]. (anglicky)
- ↑ Сведения о проводящихся выборах и референдумах [online]. Выборы [cit. 2018-03-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-12-17.
- ↑ Выборы-2018: результаты голосования и явка [online]. РБК [cit. 2018-03-20]. Dostupné online.
- ↑ 'Putin is not a choice': Young Russians turning away from their President. ABC News. 2017-12-04. Dostupné online [cit. 2017-12-26]. (anglicky)
- ↑ The Price of Campaigning for the Opposition in Russia. Human Rights Watch. 2017-11-15. Dostupné online [cit. 2017-12-26]. (anglicky)
- ↑ Conviction quashed for Kremlin critic. BBC News. 2016-11-16. Dostupné online [cit. 2017-12-26]. (anglicky)
- ↑ Евросоюз осудил приговор Навальному. lenta.ru. Dostupné online [cit. 2017-12-26].
- ↑ Западные СМИ: Суд превратил оппозиционера в политзаключенного. РБК [online]. [cit. 2017-12-26]. Dostupné online.
- ↑ Не допущенный на выборы Навальный объявил «забастовку избирателей». www.mk.ru. Dostupné online [cit. 2017-12-26]. (rusky)
- ↑ Decision of the Russian Central Election Commission to bar Alexei Navalny from running in the 2018 Presidential election - EEAS - European External Action Service - European Commission. EEAS - European External Action Service [online]. [cit. 2018-01-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Госдепартамент выразил обеспокоенность в связи с отказом ЦИК Навальному в регистрации. ТАСС. Dostupné online [cit. 2018-01-11]. (rusky)
- ↑ a b ВЕДОМОСТИ. Забастовку Навального заметят после президентских выборов. www.vedomosti.ru. 2018-01-28. Dostupné online [cit. 2018-01-31].
- ↑ Навальный объявил «забастовку избирателей». Meduza. Dostupné online [cit. 2018-01-31]. (rusky)
- ↑ BENNETTS, Marc. Alexei Navalny ‘detained’ at anti-Putin election protest. the Guardian [online]. 2018-01-29 [cit. 2018-01-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Russia's Navalny arrested as thousands protest upcoming presidential election. Public Radio International [online]. Dostupné online.
- ↑ Итоги акций 28 января: пресс-секретари Навального арестованы, почти 120 человек получили административные наказания. Meduza. Dostupné online [cit. 2018-01-31]. (rusky)
- ↑ Наблюдатели от Навального и «Голоса» не аккредитованы на выборы. Новая газета - Novayagazeta.ru. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ Полиция изъяла в кемеровском штабе Навального более 1500 наблюдательских направлений | ОВД-Инфо. ОВД-Инфо. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ Полиция в нескольких городах России задержала сторонников Навального. Meduza. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ Памфилова назвала незаконным изъятие у штабов Навального бланков наблюдателей. www.fontanka.ru. 20180316T1354+0300Z. Dostupné online [cit. 2018-03-30].
- ↑ Координатор «Голоса» в Краснодаре получил 5 суток административного ареста. Медиазона [online]. [cit. 2018-03-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ЦИК объяснила наличие бюллетеней в урнах при открытии одного из участков. РБК [online]. [cit. 2018-03-28]. Dostupné online.
- ↑ ISACHENKOV | AP, Jim Heintz and Vladimir. Putin overwhelmingly wins another 6 years as Russian leader. Washington Post. 2018-03-18. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-03-19. ISSN 0190-8286. (anglicky) Archivováno 19. 3. 2018 na Wayback Machine.
- ↑ a b BELAM, Martin. 'They could be twins': photos appear to show Russians voting twice in election. the Guardian [online]. 2018-03-21 [cit. 2018-03-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ В Дагестане и Северной Осетии задержали наблюдателей. Радио Свобода [online]. [cit. 2018-03-30]. Dostupné online. (rusky)
- ↑ В Долгопрудном пьяные люди вытолкали наблюдателя с участка | ОВД-Инфо. ОВД-Инфо. Dostupné online [cit. 2018-03-19]. (rusky)
- ↑ В Махачкале избили наблюдателей на выборах, а в Казани задержали порвавшую бюллетень поэтессу. Росбалт. Dostupné online [cit. 2018-03-19].
- ↑ В Дагестане наблюдатели пожаловались на вбросы и избиения на избирательных участках. Meduza. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ Учесть себя как единицу. Новая газета - Novayagazeta.ru. Dostupné online [cit. 2018-03-19]. (rusky)
- ↑ Бюджетников Чечни заставляют участвовать в предвыборной агитации под угрозой увольнения. kavkaz.versia.ru. Dostupné online [cit. 2018-03-19]. (rusky)
- ↑ УЗЕЛ, Кавказский. Сочинские бюджетники побоялись жаловаться на принуждение к голосованию. Кавказский Узел. Dostupné online [cit. 2018-03-30].
- ↑ В прокуратуру пожаловались на принуждение студентов к голосованию в Казани и Набережных Челнах. www.kommersant.ru [online]. 2018-03-07 [cit. 2018-03-30]. Dostupné online.
- ↑ Уральцы жалуются на принуждение к голосованию — Информационное агентство «Европейско-Азиатские Новости». eanews.ru [online]. [cit. 2018-03-30]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ГИМАЛОВА, регина. "Больше наблюдателей — ниже явка". О фальсификациях в Пензе. RFE/RL. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ Главный итог выборов в Чечне: не пострадал ни один из наблюдателей Навального. Новая газета - Novayagazeta.ru. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ ВРЕМЯ, Настоящее. Навальный заявил о расхождении данных явки с данными наблюдателей более чем на 10%. Настоящее Время. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. (rusky)
- ↑ LUHN, Alec. Millions of votes falsified for Putin, observers claim. The Telegraph. 2018-03-19. Dostupné online [cit. 2018-03-30]. ISSN 0307-1235. (anglicky)
- ↑ Статистика показывает: за Путина вброшено 10 миллионов бюллетеней. Радио Свобода [online]. [cit. 2018-03-30]. Dostupné online. (rusky)
- ↑ a b c Ruské volby ONLINE - Zpravodajství z voleb, dílčí i konečné výsledky - Reflex.cz. Reflex.cz. Dostupné online [cit. 2018-03-18].
- ↑ What the world is saying about Putin's re-election. The Daily Star Newspaper - Lebanon [online]. 2018-03-19 [cit. 2018-03-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-03-22.
- ↑ European Commission president congratulates Putin on election win. TASS [online]. 2018-03-20. Dostupné online.
- ↑ Trump congratulates Putin on winning presidential election. TASS [online]. 2018-03-20. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Prezidentské volby v Rusku 2018 na Wikimedia Commons
- https://www.youtube.com/watch?v=tvgi9F-vIz4 - výběr některých volebních podvodů, zachycených kamerami
Volby v Rusku ![]() | |
---|---|
Prezidentské | |
Parlamentní | |
Regionální | |
Referendum | 1991 • 1993 duben • 1993 prosinec • 2020 |
Vladimir Putin | ||
---|---|---|
Politické angažmá | ![]() | |
Domácí politika | druhá čečenská válka • federální okruhy • velká ruská recese • Zákon o blokování extremistických internetových stránek • Zákon o neziskových organizacích ve funkci zahraničních agentů • Ruský zákon proti LGBT propagandě • Zákon o nežádoucích organizacích v Rusku • ruská finanční krize (2014) • ústavní dodatky (2020) • ruská finanční krize (2022) | |
Zahraniční politika | Nord Stream • rusko-gruzínská válka • druhá studená válka • rusko-ukrajinské pře o zemní plyn • anexe Krymu Ruskou federací • rusko-ukrajinská válka • ruská vojenská intervence v Sýrii • kauza Vrbětice • otrava Sergeje a Julije Skripalových • rusko-ukrajinská krize (2021–2022) • ruská invaze na Ukrajinu | |
Kritika | Protesty v Rusku (2011–2013) • Putin chujlo! • Putin musí odejít • Jez jablka, naštveš Putina! • Nekupuj ruské! • Protesty v Chabarovském kraji (2020–2021) • Protesty v Rusku 2021 • Poledne proti Putinovi • Protiválečný výbor Ruska | |
Rodina | Viktor Putin (bratr) • Albert Putin (bratr) • Ljudmila Očeretná (exmanželka) • Jekatěrina Tichonovová (dcera) • Marija Voroncovová (dcera) • Alina Kabajevová (metresa) • Baffi (pes) • Jume (pes) • Konni (pes) | |
Další |