Progresívne Slovensko
Progresivní Slovensko | |
---|---|
Progresívne Slovensko | |
![]() | |
Zkratka | PS |
Datum založení | 27. listopadu 2017 |
Předseda | Michal Šimečka |
Místopředseda | Irena Bihariová Martin Hojsík Lucia Plaváková Michal Truban Tomáš Valášek |
Zakladatel | Ivan Štefunko |
Sídlo | Tallerova 10 811 02 Bratislava |
Ideologie | progresivismus sociální liberalismus environmentalismus zelená politika proevropanismus |
Politická pozice | střed[1] až středolevice[2] |
Evropská strana | Aliance liberálů a demokratů pro Evropu |
Politická skupina EP | Obnovme Evropu |
Mládežnická org. | Mladí progresívci |
Počet členů | 661 (2021) |
Slogan | „Dá sa to, normálne a odborne“ |
Barvy | modrá |
Volební výsledek | 17,96 % (NR SR 2023) |
Oficiální web | http://progresivne.sk/ |
Zisk mandátů ve volbách | |
Národní rada | 32/150 |
Evropský parlament | 6/15 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Progresívne Slovensko (zkratka PS, česky Progresivní Slovensko) je slovenské sociálně liberální politické hnutí. Vzniklo v roce 2016, oficiální registrace proběhla 27. listopadu 2017. Současným předsedou je Michal Šimečka. Od listopadu 2018 je hnutí jako jediný slovenský zástupce součástí evropské frakce liberálů ALDE.
V komunálních volbách 2018 hnutí získalo samostatně 3 starosty a 46 zastupitelů a v koalicích 6 starostů a 96 zastupitelů včetně hlavního města Bratislavy, kde se primátorem stal architekt a hudebník Matúš Vallo. Ve volbách do evropského parlamentu v roce 2019 získalo 2 mandáty, když se stranou SPOLU získalo 20,11 % hlasů, nejvíce z kandidujících subjektů.[3]
Politické postoje
Hnutí se profiluje jako centristické, liberální a proevropské, spojující umírněnou levici a pravici. Silně také akcentuje zelená témata.[4] Politologové ho řadí do levého středu nebo do čistého středu.[5] Na rozdíl od většiny ostatních slovenských stran není postaveno pouze kolem silného lídra. Voličské jádro má mezi kosmopolitními obyvateli velkých měst.[5]
Historie
18. září 2017 hnutí uspořádalo ideovou konferenci o budoucnosti Slovenska, které se zúčastnil předseda Aliance liberálů a demokratů pro Evropu a bývalý premiér Belgie Guy Verhofstadt a předsedové liberálních stran Angelika Mlinar (NEOS – Rakousko), Ryszard Petru (Nowoczesna – Polsko) a Tamás Soproni (Momentum – Maďarsko).
20. ledna 2018 se v Žilině konal zakládající sněm, který:
- schválil stanovy hnutí
- stanovil předsednictví hnutí
- stanovil programové priority hnutí
V komunálních volbách 2018 hnutí získalo samostatně 3 starosty a 46 zastupitelů a v koalicích 6 starostů a 96 zastupitelů včetně hlavního města Bratislavy, kde se primátorem stal architekt a hudebník Matúš Vallo.
V prezidentských volbách 2019 se hnutí rozhodlo postavit do souboje o post slovenského prezidenta místopředsedkyni strany Zuzanu Čaputovou, která ve volbách zvítězila.
Ve volbách do evropského parlamentu v roce 2019 hnutí získalo 2 mandáty, když se stranou SPOLU získalo 20,11 % hlasů, nejvíce z kandidujících subjektů.[3]
V parlamentních volbách v roce 2023 hnutí získalo 17,96 % hlasů a skončilo druhé po straně SMER-SD.[6]
V prezidentských volbách v roce 2024 hnutí podporovalo diplomata a bývalého ministra zahraničních věcí Ivana Korčoka.[7]
Vedení strany
Předseda
Na zakládajícím sněmu byl zvolen Ivan Štefunko a 8. května 2019 ho vystřídal Michal Truban. Od roku 2022 je předsedou hnutí Michal Šimečka.
Předsednictví
2018–2019
- Irena Bihariová, místopředsedkyně
- Michal Truban, místopředseda
- Zora Jaurová, místopředsedkyně
- Michal Šimečka, místopředseda
- Zuzana Čaputová, místopředsedkyně
2019–2020
- Irena Bihariová, místopředsedkyně
- Zora Jaurová, místopředsedkyně
- Ivan Štefunko, místopředseda
- Michal Šimečka, místopředseda
- Martin Poliačik, místopředseda
Volební výsledky
Parlamentní volby
Volby | Počet hlasů | Hlasy v % | Změna | Mandátů | Změna | Postavení | Poznámky |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2020 | 200 780 | 6,96 | – | 0 | – | Mimoparlamentní | V koalici se stranou SPOLU – občianska demokracia |
2023 | 533 136 | 17,96 | ▲ 10,99 | 32 | ▲ 32 | Opozice |
Volební preference
Volební preference hnutí v procentech podle agentury Focus.[8]
Tučně vyznačené preference znamenají překročení hranice 5 % potřebných ke vstupu do NR SR.
Rok | I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX | X | XI | XII |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2018 | 1,9 | 1,4 | 3,6 | 3,9 | 4,2 | |||||||
2020 | 6,5 | 5,9 | 5,9 | 5,4 | 5,9 | 6 | ||||||
2021 | 5,2 | 6,7 | 6,2 | 6,1 | 6,3 | 7,0 | 6,6 | 7,7 | ||||
2022 | 8,3 | 8,1 | 7,3 | 9,1 | 9,6 | 10,2 | ||||||
2023 | 11,0 | 12,1 | 13,1 | 12,5 | 13,5 | 14,3 | 15,0 | 16,5 | 17,9 | |||
2024 | 19,4 | 18,9 |
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Progresívne Slovensko na slovenské Wikipedii.
- ↑ Kto je kto? Předvolební průvodce slovenskými stranami [online]. ČT24, 2023-09-11 [cit. 2024-01-23]. Dostupné online.
- ↑ AKTUALITY.SK. Progresívne a Spolu. Kde sú dnes a akú rolu zohrajú na politickej mape?. Aktuality.sk [online]. 2018-05-27 [cit. 2024-01-23]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ a b Voľby do Európskeho parlamentu 2019 - Platné hlasy odovzdané pre politické subjekty. www.volbysr.sk [online]. [cit. 2019-06-06]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-05-29.
- ↑ BUKOVANSKÁ, Anna. S kým povládne Fico, nebo Šimečka: Na Slovensku vrcholí předvolební kampaň, Voxpot přináší přehled [online]. 2023-09-11 [cit. 2023-09-17]. Dostupné online.
- ↑ a b Kto je kto? Předvolební průvodce slovenskými stranami. ČT24 [online]. Česká televize [cit. 2023-09-17]. Dostupné online.
- ↑ Hlasy pre politické subjekty - NRSR 2023. www.volbysr.sk [online]. [cit. 2023-10-01]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2023-10-14.
- ↑ Progresívne Slovensko v prezidentských voľbách podporí Ivana Korčoka. Denník N [online]. 2023-12-17 [cit. 2023-12-18]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ S.R.O, Drezzio. TERAZ.SK | Prieskumy preferencií pre parlamentné voľby. TERAZ.SK | Prieskumy preferencií pre parlamentné voľby [online]. [cit. 2021-01-19]. Dostupné online.
Politické strany na Slovensku | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
Šablona obsahuje strany, jejichž alespoň jeden člen je poslancem Národní rady SR, Evropského parlamentu či ministrem vlády, dále strany, jimž průzkumy veřejného mínění opakovaně přisuzují alespoň 2–3 % voličské podpory. |