Raflézie Arnoldova
![]() | |
---|---|
Květ raflézie Arnoldovy (Rafflesia arnoldi) | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | rostliny (Plantae) |
Podříše | cévnaté rostliny (Tracheobionta) |
Oddělení | krytosemenné (Magnoliophyta) |
Třída | vyšší dvouděložné (Rosopsida) |
Řád | malpígiotvaré (Malpighiales) |
Čeleď | rafléziovité (Rafflesiaceae) |
Rod | raflézie (Rafflesia) |
Binomické jméno | |
Rafflesia arnoldii R. Br., 1821 | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Raflézie Arnoldova (Rafflesia arnoldii)[1] je tropická parazitická rostlina s největším solitérním květem na světě.[2] Květ s max. hmotností téměř 11 kg mívá průměr 0,6 až jeden metr. Největší dosud zaznamenaný exemplář z Indonésie (oznámený začátkem ledna 2020) měl průměr 111 cm, takže o čtyři centimetry překonal předchozího „rekordmana“, který byl také nalezen v džunglích Západní Sumatry.[3]
Rostlina je nejznámějším druhem rodu raflézie a za svůj život vytvoří jediný jednopohlavný květ.[4]
Výskyt
Rostlina je známa pouze z ostrovů jihovýchodní Asie, z indonéské Sumatry a indonésko-malajského Bornea. Objevena byla při expedici v roce 1818 na Sumatře a druhové jméno arnoldii dostala na počest indonéského botanika Josepha Arnolda, pocházejícího z tehdejší Nizozemské východní Indie, který při výpravě zemřel. Rodové jméno Rafflesia vzniklo na počest britského státníka Stamforda Rafflese, zakladatele britského Singapuru.[4][5][6][7]
Ekologie
Roste v primárních nebo sekundárních tropických deštných lesích v nadmořské výšce 500 až 1000 m, obvykle při stálé teplotě okolo 25 °C a noční vzdušné vlhkosti blížící se ke 100 %. Parazituje na třech druzích liánovité révovité rostliny Tetrastigma, nejčastěji na druhu Tetrastigma leucostaphylum. Roste rozptýleně a obvykle na těžko dostupných místech.
Raflézie Arnoldova nevytváří stonek, listy ani kořeny. Z drobného semene, které vniklo do poraněného místa v kůře parazitované rostliny, vyroste prokaulom, který se přemění v haustoria, jež prorůstají do těla hostitelské rostliny (kořene nebo stonku). Odtud čerpají vodu i živiny. Od vyrašení k vytvoření květu uplyne 9 až 21 měsíců; po tuto dobu není navenek nic patrného.[4][5][6][8]
Popis
Nejdříve z liány (nejčastěji u země) vyraší kulovité, rezavohnědé poupě kryté šupinovitými listeny, které postupně doroste do velikosti hlávky zelí. Nato se pupen plošně rozvine do kruhového souměrného květu. Nápadné okvětí je tvořeno pěti masitými podlouhlými a hranatými korunními plátky houbovité struktury, které jsou zbarveny masově červeně s bělavými bradavičnatými skvrnami. Plátky jsou u báze srostlé do trubky a ve střední části květu tvoří manžetu. Vespod na středu květu je střední sloupek s terčem, nad ním jsou pachové žlázy rozptylující typický zápach. Pod terčem jsou buď tyčinky (pět a více), nebo spodní semeník s vajíčky v mnoha komůrkách tvořených druhotným přepážkami. Květ zůstává rozvitý nejvýše pět dní.[4][5][6][9]
Opylování
V průběhu kvetení vydává květ odporný zápach připomínající hnijící maso, který přiláká opylovače – hmyz.[10] Nejčetnějšími návštěvníky, a tudíž opylovači bývají mouchy, resp. dvoukřídlý hmyz nebo brouci hledající mršinu k nakladení vajíček. Tu sice nenajdou, ale na samčích rostlinách olizují z tyčinek lepkavý pyl, který po přeletu na samičí rostlinu (při dalším hledání mršiny) ulpí na blizně.
Květ opylovačům neposkytuje nic na oplátku, pouze je přelstí vidinou potravy a možnosti naklást vajíčka do mršiny.[11]
Způsob složitého opylování je důvodem, proč jsou rostliny tak vzácné. Samčí a samičí rostliny musí růst blízko sebe, vykvést ve stejnou dobu, musí je navštívit hmyz, a to ve správném pořadí a dostatečně obalený pylem. Plodem je dužnatá bobule, 12 až 15 cm velká, s několika tisíci velmi malých semen. Bobule požírají drobní savci, kteří trusem roznášejí semena po okolí; případně bobule spadne na zem a stejně jako celý květ se v krátkém čase promění v hustou kaši, která se lepí na nohy procházející zvěři.[4][5][6][9]
Taxonomie
Jakkoliv se raflézie Arnoldova vyskytuje vzácně, byly popsány dvě její variety:
- Rafflesia arnoldii arnoldii – roste na ostrově Borneo, v malajském Sabahu a Sarawaku a indonéském Západním Kalimantanu,
- Rafflesia arnoldii atjehensis (Koord.) Meijer – roste na indonéském ostrově Sumatra a liší se tím, že terč ve středu květu je menší.[12]
Využití
Rostlina je využívna v tradiční medicíně domorodých obyvatel jako zdroj léčivých látek. V rostlinách byly objeveny biologicky aktivní fenoly (fenolické kyseliny, flavonoidy, katechiny), alkaloidy (nikotin, kofein), taniny a fenylpropanoidy. Významnou vlastností rostlin rodu Rafflesia je schopnost urychlovat hojení ran, kterou potvrdil i moderní výzkum. Zatím však nebylo zjištěno, díky kterým obsahovým látkám tomu tak je.[8]
Ohrožení
Jakkoliv je raflézie Arnoldova vzácná, je zákonem chráněna pouze v Sabahu, kde je také lokalita (Poring Hot Springs), ve které jsou v době jejího kvetení poutače směřující k rostlinám. Jinak raflézie obvykle rostou na nepřístupných místech a kvetou v neodhadnutelnou dobu, takže je kromě domorodců nikdo nenalezne. Jsou však ohrožovány jednak odlesňováním krajiny, jednak vysekáváním lián v lese kvůli vyšším přírůstkům dřeva z „užitečných“ stromů. Mezinárodním svazem ochrany přírody (IUCN) není dosud hodnocena.[5][6][9]
Galerie
- Květ a nové květní pupeny
- Přezrálý květ
Odkazy
Reference
- ↑ Katalog botanických zahrad Florius: Rafflesia arnoldii [online]. Unie botanických zahrad ČR, Praha [cit. 2016-10-06]. Dostupné online.
- ↑ HRONEŠ, Michal. Raflézie Rafflesia R. Br. In: BioLib.cz [online]. © 1999–2023 [cit. 30. 9. 2023]. Dostupné z: https://www.biolib.cz/cz/taxon/id61614/
- ↑ Biggest bloom: 'world's largest' flower spotted in Indonesia. Phys.org [online]. January 3, 2020 [cit. 30. 9. 2023]. Dostupné z: https://phys.org/news/2020-01-biggest-bloom-world-largest-indonesia.html
- ↑ a b c d e DUCHOŇ, Mário. Rafflesia arnoldii R. Br. – raflesie. Botany.cz [online]. 7. 2. 2013 [cit. 30.9.2023]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ a b c d e ŽÁČEK, Zdeněk. O rafléziích. S. 11. Trifid [online]. Darwiniana, Praha, 2006 [cit. 2016-10-06]. Čís. 4, s. 11. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Rafflesia arnoldii [online]. Kew, Royal Botanic Gardens, Richmond, UK [cit. 2016-10-06]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-10-05. (anglicky)
- ↑ HASSLER, M. Catalogue of Life 2016: Rafflesia arnoldii [online]. Naturalis biodiverzity Center, Leiden, NL, rev. 2016 [cit. 2016-10-06]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-05-31. (anglicky)
- ↑ a b PATOČKA, Jiří. Rafflesie urychlují hojení ran. Toxicology [online]. Rev. 29. 03. 2016 [cit. 30.9.2023]. Dostupné online.
- ↑ a b c ROSS, Edward S. Rafflesia: The Super Flower. California Wild [online]. California Academy of Sciences, CA, USA, [Summer 2003] [cit. 30.9.2023]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SOCHA, Vladimír. Podivíni zeleného světa: Pět bizarních zástupců rostlinné říše. 100+1 zahraniční zajímavost [online]. 26.04.2021 [cit. 30. 9. 2023]. Dostupné z: https://www.stoplusjednicka.cz/podivini-zeleneho-sveta-pet-bizarnich-zastupcu-rostlinne-rise
- ↑ Model vzácné raflézie ve Fata Morganě. In: Botanická zahrada Praha [online]. 15. 1. 2020 [cit. 30. 9. 2023]. Dostupné z: https://www.botanicka.cz/clanky/novinky/model-vzacne-raflezie-ve-fata-morgane
- ↑ Rafflesia arnoldii var. atjehensis (Koord.) Meijer. Global Core Biodata Resource [online]. [2023] [cit. 30.9.2023]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu raflézie Arnoldova na Wikimedia Commons
Taxon Rafflesia arnoldii ve Wikidruzích