Robert Kaliňák
JUDr. Robert Kaliňák | |
---|---|
![]() Robert Kaliňák (2023) | |
19. ministr obrany SR | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 25. října 2023 | |
Prezidentka | Zuzana Čaputová |
Předseda vlády | Robert Fico |
Předchůdce | Martin Sklenár |
9. a 11. ministr vnitra SR | |
Ve funkci: 4. července 2006 – 8. července 2010 | |
Prezident | Ivan Gašparovič |
Předseda vlády | Robert Fico |
Předchůdce | Martin Pado |
Nástupce | Daniel Lipšic |
Ve funkci: 4. dubna 2012 – 22. března 2018 | |
Prezident | Ivan Gašparovič Andrej Kiska |
Předseda vlády | Robert Fico |
Předchůdce | Daniel Lipšic |
Nástupce | Tomáš Drucker |
Stranická příslušnost | |
Členství | SMER-SD |
Narození | 11. května 1971 (53 let) Bratislava Československo ![]() |
Choť | Zuzana Konečná |
Děti | 2 |
Příbuzní | Erik Kaliňák (synovec)[1] |
Alma mater | Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislavě |
Profese | politik |
Commons | Robert Kaliňák |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Robert Kaliňák (* 11. května 1971 Bratislava) je slovenský právník a politik, od října 2023 ministr obrany SR ve čtvrté vládě Roberta Fica[2] a bývalý ministr vnitra SR, kterým byl v letech 2006–2010 a pak 2012–2018.
Studia a advokátní praxe
Robert Kaliňák se narodil v Bratislavě v roce 1971, jeho otec pracoval jako strojní důstojník na slovenských námořních lodích, matka pocházela z bulharské menšiny žijící na Ukrajině. Má staršího bratra Milana.[3] V letech 1992–1995 působil jako asistent v komerčně-právní kanceláři. V roce 1995 absolvoval Právnickou fakultu Univerzity Komenského v Bratislavě. Po ukončení studií působil do roku 1999 v advokátní kanceláři Majeríkova and Partners na pozici koncipienta. Následně až do roku 2002 pracoval v advokátní kanceláři Majeríková-Kaliňák-Koštial-Turčan.
Politická činnost
Je jedním ze zakládajících členů strany SMER – sociálna demokracia a od jejího vzniku v roce 1999 je jedním z jejích čelných představitelů. Působil ve funkci místopředsedy strany a dodnes patří k nejbližším spolupracovníkům předsedy strany a dlouholetého slovenského premiéra Roberta Fica.
V parlamentních volbách v roce 2002 byl zvolen za poslance NR SR, opětovně byl zvolen ve volbách v letech 2006 a 2010. Ve volebním období 2002–2006 byl předsedou Výboru NR SR pro obranu a bezpečnost, předsedou Zvláštního kontrolního výboru NR SR na kontrolu činnosti NBÚ, členem Výboru NR SR na kontrolu použití informačně-technických prostředků a Stálé delegace NR SR při Parlamentním shromáždění NATO.
V krajských volbách v roce 2005 byl zvolen do zastupitelstva Bratislavského kraje za koalici HZD, SF a SMER-SD. V roce 2006 se mandátu vzdal.
Kaliňák zastával funkci ministra vnitra v prvních třech vládách Roberta Fica, v Ficově první vládě v období od 4. července 2006 do 8. července 2010 a opětovně byl jmenován ministrem vnitra v druhé (4. dubna 2012 až 23. března 2016) a třetí vládě (od 23. března 2016). Po vraždě Jána Kuciaka a vzniklém společenském tlaku však oznámil 12. března 2018 svou rezignaci.[4][5] Následně 15. března 2018 premiér Robert Fico podal demisi svoji, a tedy i celé vlády. Kaliňákovo působení ve vládě skončilo 22. března 2018, kdy prezident Kiska jmenoval novou vládu Petra Pellegriniho.[6] Kaliňák je druhým ministrem kabinetu premiéra Roberta Fica, který po dvojnásobné vraždě oznámil rezignaci.[5]
V říjnu 2023 se stal ministrem obrany ve čtvrté vládě Roberta Fica.[7]
Kontroverze
Kaliňákovo působení ve funkci ministra vnitra bylo silně kontroverzní a během této doby byl aktérem přibližně deseti velkých kauz,[8][9] z nichž k největším patří aféra Kovošrot, střelba na auto se studenty v roce 2013 a propojení na možného daňového podvodníka Ladislava Bašternáka.[10]
Kauza Bašternák
V červnu 2016 přinesla slovenská média zprávu, že na soukromé účty Roberta Kaliňáka a exministra financí a dopravy Jána Počiatka přišly v letech 2014 až 2016 statisíce eur od firem kontroverzního podnikatele s nemovitostmi Ladislava Bašternáka.[11] Ten je podezřelý z toho, že jeho firma BL-202 za koupi bytů v komplexu Bonaparte (ve kterém bydlí i premiér Robert Fico) uvedla finanční správě přemrštěnou sumu 12 miliónů eur v hotovosti, aby nezákonně získala nárok na nadměrný odpočet DPH ve výši 2 miliónů eur.[12]
Prokurátor dohlížející na vyšetřování obchodních aktivit Kaliňáka a Bašternáka Vasiľ Špirko byl policií obviněn z údajných zneužití pravomocí a spis mu byl odebrán.[13] Opozice se v reakci pokusila Kaliňáka i Fica několikrát odvolat, nicméně bez úspěchu.[14] Touto kauzou se stal Kaliňák na dlouhou dobu symbolem korupce na Slovensku. Bašternák byl za výše uvedenou kauzu v roce 2019 odsouzen k nepodmíněnému trestu odnětí svobody, který si odpykává. Část jeho majetku byla zabavena. V roce 2021 se Bašternák přiznal, že výše uvedené byty zakoupil od kontroverzního podnikatele Mariana Kočnera.[15]
Kauza Očistec
V dubnu 2022 slovenská policie Kaliňáka zadržela a s dalšími osobami obvinila ze založení zločinecké skupiny a ohrožení daňového tajemství v rámci kauzy Očistec. Spolu s ním byl obviněn také Kaliňákův stranický kolega, Slovenský premiér Robert Fico.[16][17] Skupinu měl vést slovenský kontroverzní podnikatel Norbert Bödör a bývalý slovenský policejní prezident Tibor Gašpar. Fico s Kaliňákem měli skupinu politicky krýt a využívat proti politickým oponentům, mj. proti tehdejšímu prezidentovi Andreji Kiskovi.[18]
Osobní život
S manželkou Zuzanou, která dříve pracovala v slovenské zpravodajské službě SIS, má syny Jakuba a Andreje.[3][19]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Robert Kaliňák na slovenské Wikipedii.
- ↑ Dostupné online.
- ↑ AKTUALITY.SK. ONLINE: Prezidentka vymenovala štvrtú vládu Roberta Fica. Aktuality.sk [online]. 2023-10-25 [cit. 2023-10-25]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ a b Cesta Kaliňáka k moci a peniazom: Z kabaretiéra sa stal najmocnejší člen Ficovej vlády!, cas.sk, 26. června 2016
- ↑ ČTK. Slovenský ministr vnitra Kaliňák odstoupil. Předčasné volby by nám nevadily, řekl šéf koaliční SNS. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2018-03-12 [cit. 2018-03-12]. Dostupné online.
- ↑ a b Slovenský ministr vnitra Kaliňák rezignoval na svou funkci [online]. iDNES.cz, 12. března 2018 10:01, rev. 12. března 2018 11:04 [cit. 2018-10-13]. Dostupné online.
- ↑ Zotrvanie Kaliňáka, krízy, vražda novinára. Pozrite si hlavné momenty tretej vlády Roberta Fica Archivováno 22. 5. 2018 na Wayback Machine., leskovespravy.sk, 19. března 2018
- ↑ A.S, Petit Press. SME Minúta: Fico je štvrtýkrát premiérom, prezidentka vymenovala novú vládu. domov.sme.sk [online]. [cit. 2023-10-25]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ 9 najznámejších káuz Roberta Kaliňáka: nepoložila ho Hedviga ani výbušnina v ruksaku. Aktuality.sk [online]. 2016-06-14 [cit. 2018-03-13]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ CUPRIK, Roman. Kaliňák prežil viac ako desať káuz. Sme.sk [online]. 2018-03-13 [cit. 2018-03-13]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ MÁNERT, Oldřich. Teflonový Kaliňák. Ministr ustál střelbu na studenty i výbušninu v letadle. iDNES.cz [online]. 2018-03-05 [cit. 2018-03-13]. Dostupné online.
- ↑ Na Slovensku to vře. Aféra vystavila Ficovu korunnímu princi červenou kartu [online]. Lidovky.cz, 2016-06-13 [cit. 2017-01-27]. Dostupné online.
- ↑ Vysvetlenie kauzy Bašternák. Sedem základných otázok [online]. Sme.sk, 2016-08-14 [cit. 2017-01-27]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Aféra Bašternák je slovenská Watergate. I přes ten trapný název [online]. Respekt.cz, 2016-06-13 [cit. 2017-01-27]. Dostupné online.
- ↑ Kaliňák odmieta odstúpiť, tvrdí že porušili jeho práva (minúta po minúte) [online]. Sme.sk, 2016-06-13 [cit. 2017-01-27]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Daňové podvody / Ladislav Bašternák sa priznal k podvodu pri kúpe bytov vo Five Star Residence. www.postoj.sk [online]. [cit. 2022-11-13]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Slovenská policie zadržela exministra vnitra Kaliňáka, obvinila i Fica. Seznam Zprávy [online]. Seznam.cz, 2022-04-20 [cit. 2022-04-25]. Dostupné online.
- ↑ Slovenská policie obvinila Fica i Kaliňáka. Založili zločineckou skupinu, tvrdí. Deník.cz [online]. ČTK, 2022-04-20 [cit. 2022-04-25]. Dostupné online.
- ↑ DELIMAN, Michal. Ranný brífing: „Najlepší“ minister vnútra už sedí, Fico sa zberá za ním. SME.SK [online]. Petit Press, 2022-04-24 [cit. 2022-04-25]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Kaliňákova priateľka Zuzana bola agentkou SIS!, cas.sk, 1. března 2007
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Robert Kaliňák na Wikimedia Commons
První vláda Roberta Fica | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Předseda vlády | Robert Fico (jmenován 4. července 2006, SMER-SD) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Členové v den jmenování vlády 4. července 2006 | Dušan Čaplovič (místopředseda vlády pro znalostní společnost, evropské záležitosti, lidská práva a menšiny, SMER-SD) • Robert Kaliňák (místopředseda vlády, vnitro, SMER-SD) • Ján Mikolaj (místopředseda vlády, školství, SNS) • Štefan Harabin (místopředseda vlády, spravedlnost – konec úřadu 23. června 2009, ĽS-HZDS) • Ľubomír Jahnátek (hospodářství, SMER-SD) • Ján Počiatek (finance, SMER-SD) • Ľubomír Vážny (doprava, pošty a telekomunikace, SMER-SD) • Miroslav Jureňa (zemědělství – konec úřadu 28. listopadu 2007, ĽS-HZDS) • Marian Janušek (výstavba a regionální rozvoj – konec úřadu 15. dubna 2009, SNS) • František Kašický (obrana – konec úřadu 30. ledna 2008, SMER-SD) • Ján Kubiš (zahraniční věci – konec úřadu 26. ledna 2009, nestraník) • Viera Tomanová (práce, sociální věci a rodina, SMER-SD) • Jaroslav Izák (životní prostředí – konec úřadu 18. srpna 2008, SNS) • Marek Maďarič (kultura, SMER-SD) • Ivan Valentovič (zdravotnictví – konec úřadu 3. června 2008, SMER-SD) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Členové jmenovaní později |
|
Druhá vláda Roberta Fica | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Předseda vlády | Robert Fico (jmenován 4. dubna 2012, SMER-SD) | ||||||||||||
Členové v den jmenování vlády 4. dubna 2012 | Robert Kaliňák (místopředseda vlády, vnitro, SMER-SD) • Miroslav Lajčák (místopředseda vlády, zahraniční věci, nestr.) • Peter Kažimír (místopředseda vlády, finance, od 6. května do 16. června 2015 hospodářství, SMER-SD) • Ľubomír Vážny (místopředseda vlády pro hospodářství a ekonomiku, SMER-SD) • Martin Glváč (obrana, SMER-SD) • Ján Počiatek (doprava, výstavba a regionální rozvoj, SMER-SD) • Tomáš Borec (spravedlnost, nestr.) • Ján Richter (práce, sociální věci a rodina, SMER-SD) • Zuzana Zvolenská (zdravotnictví, nestr. – odvolána 6. listopadu 2014) Tomáš Malatinský (hospodářství, nestr. – odvolán 3. července 2014) • Ľubomír Jahnátek (zemědělství a rozvoj venkova, SMER-SD) • Peter Žiga (životní prostředí, SMER-SD) • Dušan Čaplovič (školství, věda, výzkum a sport, SMER-SD – odvolán 3. července 2014) • Marek Maďarič (kultura, SMER-SD) | ||||||||||||
Členové jmenovaní později |
|
Třetí vláda Roberta Fica | |
---|---|
Předseda vlády | Robert Fico (jmenován 23. března 2016, SMER–SD) |
Členové v den jmenování vlády 23. března 2016 | Roman Brecely, Árpád Érsek (doprava, výstavba a regionální rozvoj, SIEŤ) • Tomáš Drucker (zdravotnictví, nestr.) • Peter Gajdoš (obrana, nestr.; posléze SNS) • Robert Kaliňák (místopředseda, vnitro, SMER–SD) • Peter Kažimír (finance, SMER–SD) • Miroslav Lajčák (zahraniční věci a evropské záležitosti, nestr.) • Marek Maďarič (kultura, SMER–SD) • Gabriela Matečná (zemědělství a rozvoj venkova, nestr.) • Peter Pellegrini (místopředseda pro investice a informatizaci, SMER–SD) • Peter Plavčan (školství, věda, výzkum a sport, nestr.) • Ján Richter (práce, sociální věci a rodina, SMER–SD) • László Sólymos (životní prostředí, MOST-HÍD) • Peter Žiga (hospodářství, SMER–SD) • Lucia Žitňanská (místopředsedkyně, spravedlnost, MOST-HÍD) |
Čtvrtá vláda Roberta Fica | ||||
---|---|---|---|---|
Předseda vlády | Robert Fico (jmenován 25. října 2023, SMER–SD) | |||
Členové v den jmenování vlády 25. října 2023 | Juraj Blanár (zahraniční věci a evropské záležitosti, SMER–SD) • Zuzana Dolinková (zdravotnictví, HLAS-SD) • Tomáš Drucker (školství, věda, výzkum a sport, HLAS-SD) • Robert Kaliňák (místopředseda vlády, obrana, SMER–SD) • Ladislav Kamenický (finance, SMER–SD) • Peter Kmec (místopředseda vlády pro plán obnovy a eurofondy, HLAS-SD) • Richard Raši (investice, regionální rozvoj a informatizace, HLAS-SD) • Jozef Ráž ml. (doprava, nestr. za SMER–SD) • Denisa Saková (místopředsedkyně vlády, hospodářství, HLAS-SD) • Boris Susko (spravedlnost, SMER–SD) • Martina Šimkovičová (kultura, nestr. za SNS) • Matúš Šutaj Eštok (vnitro, HLAS-SD) • Richard Takáč (zemědělství a rozvoj venkova, SMER–SD) • Tomáš Taraba (místopředseda vlády, životní prostředí, nez. za SNS) • Erik Tomáš (práce, sociální věci a rodina, HLAS-SD) | |||
Členové jmenovaní později |
|
Ministři obrany Slovenské republiky | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||||
Ministerstvo obrany |
Ministři vnitra Slovenské republiky | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||||
Ministerstvo vnitra |