Sežana
Sežana | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 45°42′ s. š., 13°51′ v. d. |
Nadmořská výška | 368 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Slovinsko![]() |
Region | Pobřežně-krasový region |
Občina | Sežana |
![]() ![]() Sežana | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 217,4 km² |
Počet obyvatel | 6 037 (2020)[1] |
Hustota zalidnění | 27,8 obyv./km² |
Správa | |
Status | Město |
Oficiální web | www |
PSČ | 6210, 6211 |
Označení vozidel | KP |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Se%C5%BEana%2Csv.Martin.jpg/220px-Se%C5%BEana%2Csv.Martin.jpg)
Sežana (italsky Sesana německy Zizan) je město ve Slovinsku s asi 5509 obyvateli. Je správním centrem občiny Sežana. Tvoří hospodářské, dopravní, vzdělávací, kulturní a zdravotní centrum Klasického krasu a důležité centrum přímořského regionu, soustředí se zde větší množství malých firem, které vytváří pracovní příležitosti i pro obyvatele širšího okolí (Postojna, Ilirska Bistrica, Divača, Kozina, Komen, atd.). Město leží u železnice spojující Lublaň s Terstem, odpojuje se zde dráha do Nové Gorice.
V Sežaně se narodil známý básník Srečko Kosovel, po kterém je zde pojmenována řada institucí.
Nachází se zde také botanická zahrada Scaramangà, která se může pochlubit sbírkou exotických stromů a skleníkem – oranžérií.
Historie
Okolí města bylo osídleno už v pravěku, což dokládá hradiště na nedalekém vrchu Tabor. První písemná zmínka pochází z roku 1086. Sežana byla dlouho nepříliš významná vesnice. Její význam se zvýšil z těchto důvodů:
- roku 1713 sem hrabě Petači přenesl sídlo svého panství, takže obec se stala administrativním centrem regionu
- po výstavbě silnice z Vídně do Terstu na začátku 18. století se význam Sežaně zvětšil, neboť zde vznikly četné formanské stanice s hostinci a chlévy, pořádaly se zde také velké výstavy dobytka, které se zde udržely až do 2. světové války
- k ještě rychlejšímu rozvoji přispěla po roce 1857 příchod železnice Vídeň – Terst, která znamenala další zvýšení množství přepravovaného zboží a objemu obchodu.
Po 1. světové válce připadla Sežana Itálii, kde zůstala do osvobození v roce 1945. Mezi lety 1945 a 1947 pak byla spolu s okolím pod správou anglického vojska, poté byla definitivně přičleněna k Jugoslávii. V roce 1952 byla povýšena na město.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Sežana na slovinské Wikipedii.
- ↑ Prebivalstvo - izbrani kazalniki, naselja, Slovenija, letno. Statistický úřad Republiky Slovinsko. Dostupné online. [cit. 2021-04-28].
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Sežana na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města ve Slovinsku ![]() | |
---|---|
Ajdovščina • Bled • Bovec • Brežice • Celje • Cerknica • Črnomelj • Domžale • Dravograd • Gornja Radgona • Grosuplje • Hrastnik • Idrija • Ilirska Bistrica • Izola • Jesenice • Kamnik • Kočevje • Koper • Kostanjevica na Krki • Kranj • Krško • Laško • Lenart • Lendava • Litija • Lublaň (Ljubljana) • Ljutomer • Logatec • Maribor • Medvode • Mengeš • Metlika • Mežica • Murska Sobota • Nova Gorica • Novo mesto • Ormož • Piran • Postojna • Prevalje • Ptuj • Radeče • Radovljica • Ravne na Koroškem • Ribnica • Rogaška Slatina • Ruše • Sevnica • Sežana • Slovenj Gradec • Slovenska Bistrica • Slovenske Konjice • Šempeter pri Gorici • Šentjur • Škofja Loka • Šoštanj • Tolmin • Trbovlje • Trebnje • Tržič • Velenje • Višnja Gora • Vrhnika • Zagorje ob Savi • Zreče • Žalec • Železniki • Žiri |