Směr větru
Směrem větru se rozumí směr, odkud vítr vane. Nejčastěji se jím rozumí horizontální složka. Udává se obvykle v úhlových stupních od 1 do 360° stupňů. Například čistý severní vítr má hodnotu 360°,[pozn. 1] čistý východní 90°, jižní 180° a západní 270°. Pokud je někde uveden vítr např. 135° jedná se o jihovýchodní směr.
Při pozorováních se udává průměrná hodnota směru větru, obvykle se počítá z posledních 10 minut před termínem pozorování.[1]
Na meteorologických stanicích umístěných do 1 šířkového stupně od zeměpisných pólů se azimut 0° umísťuje ve směru nultého poledníku.[1]
Stáčení větru s výškou
Vítr má na severní polokouli většinou tendenci stáčet se s nadmořskou výškou směrem vpravo (na jižní polokouli je to naopak) což znamená, že fouká-li při zemi západní vítr (270°), je pravděpodobné, že s výškou se bude měnit na severozápadní.
Ke směru větru se váže jeho rychlost, kdy se mezi zkušenými piloty traduje (časem ověřená zkušenost), že západní vítr chodí večer spát a východní ráno vstává. Znamená to, že pokud fouká přes den západní vítr, je pravděpodobné, že bude s nastupujícím večerem postupně slábnout. Naproti tomu fouká-li zrána východní vítr, dá se očekávat jeho plynulé zesilování. [zdroj?]
Směr větru se většinou určuje pomocí větrného rukávu, nebo pomocí směrovek.
Galerie
- Mapová značka: Západní vítr (sever k hornímu okraji; střed značky v pravém konci vodorovné čáry)
- Větrná korouhev
- Větrná směrovka
Poznámky
- ↑ Hodnota 0° se používá pro bezvětří.[1]
Reference
- ↑ a b c Česká meteorologická společnost. Elektronický meteorologický slovník výkladový a terminologický (eMS) [online]. [cit. 2020-04-21]. Heslo směr větru. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-05-30.
Externí odkazy
Meteorologie | |
---|---|
obory | aerologie • aeronomie • bioklimatologie • dynamická meteorologie • fyzikální meteorologie • hydrometeorologie • klimatologie • meteorologická technika • nauka o chemismu atmosféry • nauka o radioaktivitě atmosféry • synoptická meteorologie |
užitá meteorologie | agrometeorologie • lesnická meteorologie • letecká meteorologie • lékařská meteorologie • námořní meteorologie • silniční meteorologie |
přístroje | aktinometr • anemograf • anemometr • aneroid • barograf • barometr • družice (METEOSAT) • heliograf • profiler • psychrometr • pyranometr • pyrheliometr • radar • raketa • sodar • srážkoměr • teploměr • vlhkoměr |
prvky | |
jevy | anticyklóna • blesk • bouře • bouřka • bouřlivý příliv • cyklóna • déšť • duha • sníh • El Niño • fronta (okluzní • studená • teplá) • změny klimatu • globální oteplování • globální stmívání • halové jevy • jinovatka • konvekční bouře (unicela • multicela • supercela) • kroupy • ledovka • mlha • opar • námraza • náledí • oblak • počasí • rosa • severoatlantická oscilace • skleníkový efekt • sněhový efekt vodních ploch • tornádo • tropická cyklóna • vítr |
informace | aerologický diagram • biozátěž • CAPE • družicový snímek • izolinie (izobara • izohumida • izohypsa • izochora • izoterma) • kód (SYNOP • TEMP • CLIMAT • TAF • Q) • mapa • meteogram • meteorologická výstraha • model numerické předpovědi počasí (ALADIN • MEDARD) • předpověď počasí • aktivita klíšťat • povodňová aktivita • předpověď počasí pro alergiky • UV index • vertikální řez atmosférou • znečištění ovzduší |