Spor o globální oteplování
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Emblem-question.svg/48px-Emblem-question.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Spor o globální oteplování se týká veřejné debaty o tom, zda ke globálnímu oteplování dochází, v jaké míře k němu v moderní době došlo, co ho způsobilo, jaké bude mít dopady, zda lze nebo je třeba přijmout nějaká opatření k jeho omezení, a pokud ano, jaká opatření by měla být přijata. Ve vědecké literatuře panuje velmi silná shoda v tom, že globální povrchové teploty se v posledních desetiletích zvýšily a že tento trend je způsoben emisemi skleníkových plynů způsobenými lidskou činností.[1][2][3][4][5][6] Tento názor nezpochybnil žádný vědecký orgán na národní či mezinárodní úrovni.[7] Několik organizací, jejichž členy jsou zástupci těžebního průmyslu, zastává odlišná stanoviska[8] a některé se snaží přesvědčit veřejnost, že ke změně klimatu nedochází, nebo pokud se klima mění, není to v důsledku lidského vlivu,[9][10] a snaží se zasít pochybnosti o vědeckém konsenzu.[11]
Podle amerického Národního úřadu pro oceán a atmosféru byl rok 2023 nejteplejším v historii měření, 1,18 °C nad průměrem 20. století. Zároveň všech deset roků počínaje 2014 jsou mezi deseti nejteplejšími.[pozn. 1] Od roku 1982 se globální průměrná roční teplota zvyšovala průměrnou rychlostí 0,20 °C za desetiletí.[12]
Spor je téměř výhradně politický. Existuje vědecký konsenzus, že ke globálnímu oteplování dochází a že je z větší části způsobeno lidskou činností.[13][14] Již v roce 2010 dosahoval konsensus 97 až 98 %, přičemž odpůrci měli nižší kredibilitu.[15] Spory o klíčová vědecká fakta globálního oteplování se častěji objevují v médiích než ve vědecké literatuře, kde jsou tyto otázky považovány za vyřešené, a tyto spory jsou častější ve Spojených státech a Austrálii než v dalších státech.[9][16][17]
Politické a populární debaty týkající se existence a příčin globálního oteplování zahrnují důvody nárůstu pozorovaného v instrumentálních teplotních záznamech, zda trend oteplování přesahuje běžné klimatické výkyvy a zda k němu významně přispěla lidská činnost. Vědci na tyto otázky odpověděli rozhodně ve prospěch názoru, že současný trend oteplování existuje a pokračuje, že jeho příčinou je lidská činnost a že nemá obdoby nejméně za posledních 2 000 let.[18] Spory s veřejností, které rovněž odrážejí vědeckou debatu, zahrnují odhady toho, jak může klimatický systém reagovat na určitou úroveň skleníkových plynů (citlivost klimatu), jak se bude klima měnit v místním a regionálním měřítku a jaké budou důsledky globálního oteplování.
Globální oteplování zůstává tématem rozsáhlé politické debaty, která se často rozděluje podle politických stran, zejména ve Spojených státech.[19] Mnohé z otázek, které jsou ve vědecké komunitě vyřešeny, jako je odpovědnost člověka za globální oteplování, zůstávají předmětem politicky nebo ekonomicky motivovaných pokusů o jejich bagatelizaci, odmítnutí nebo popření – ideologický jev, který akademici a vědci označují jako popírání změny klimatu. Byly zpochybněny zdroje financování těch, kteří se zabývají vědou o klimatu a oponují hlavním vědeckým postojům. Vedou se debaty o nejlepších politických reakcích na vědecké poznatky, jejich nákladové efektivitě a naléhavosti. Vědci zabývající se klimatem, zejména ve Spojených státech, poukazují na nátlak ze strany vlády a ropného průmyslu na cenzuru nebo potlačování jejich práce a skrývání vědeckých údajů, přičemž jim bylo nařízeno nediskutovat o tomto tématu ve veřejné komunikaci. K americkým soudům se dostaly právní spory týkající se globálního oteplování, jeho účinků a opatření k jeho omezení. Bylo zjištěno, že fosilní lobby otevřeně nebo skrytě podporuje snahy o podkopání nebo diskreditaci vědeckého konsensu o globálním oteplování.[9][20]
![Údaje o globální průměrné teplotě z různých zdrojů vykazují vysokou míru korelace, přičemž párová korelace souborů dat 1850+/1880+ přesahuje 99,1 %.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/20200324_Global_average_temperature_-_NASA-GISS_HadCrut_NOAA_Japan_BerkeleyE-CS.svg/300px-20200324_Global_average_temperature_-_NASA-GISS_HadCrut_NOAA_Japan_BerkeleyE-CS.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/World_map_showing_surface_temperature_trends_between_1950_and_2014.png/300px-World_map_showing_surface_temperature_trends_between_1950_and_2014.png)
![Mapa světa (v nestejnoplochém zobrazení) ukazující trendy povrchové teploty (v °C za desetiletí) mezi lety 1950 a 2014. Zdroj: GISS (NASA).[21]](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Key_to_world_map_showing_surface_temperature_trends_between_1950_and_2014CS.svg/300px-Key_to_world_map_showing_surface_temperature_trends_between_1950_and_2014CS.svg.png)
![Emise CO2 z fosilních paliv v srovnání s pěti scénáři emisí IPCC. Poklesy se týkají globální recese. Zdroj obrázku: Skeptical Science.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Globalni_oteplovani_predpokladane_emiseCO2_z_fosilnich_paliv_versus_scanere_IPCC.svg/300px-Globalni_oteplovani_predpokladane_emiseCO2_z_fosilnich_paliv_versus_scanere_IPCC.svg.png)
Historie
Veřejné mínění
![Výsledky průzkumu veřejného mínění v 31 zemích, konkrétně mezi uživateli Facebooku, o příčinách změny klimatu, který provedla Yale Climate Connection.[22]](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/2021_Public_opinion_on_climate_change_-_Yale_Program_on_Climate_Change_Communication_cs.svg/300px-2021_Public_opinion_on_climate_change_-_Yale_Program_on_Climate_Change_Communication_cs.svg.png)
![Výsledky průzkumu pod dohledem Rozvojového programu OSN o přesvědčení, zda změna klimatu představuje stav klimatické nouze.[23]](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/20210126_Peoples%27_Climate_Vote_-_Public_belief_in_climate_emergency_-_United_Nations_Development_Programme_cs.svg/300px-20210126_Peoples%27_Climate_Vote_-_Public_belief_in_climate_emergency_-_United_Nations_Development_Programme_cs.svg.png)
![Studie z roku 2022 zjistila, že veřejnost značně podceňuje míru vědeckého konsensu o tom, že změnu klimatu způsobuje člověk.[24] Výzkumy z let 2019 až 2021 ukázali, že vědecký konsenzus se pohybuje mezi 98,7–100 %.[25][26][27]](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/20220629_Public_estimates_of_scientific_consensus_on_climate_change_-_horizontal_bar_chart.svg/300px-20220629_Public_estimates_of_scientific_consensus_on_climate_change_-_horizontal_bar_chart.svg.png)
![Výzkum zjistil, že 80–90 % Američanů podceňuje převažující podporu zásadních opatření na zmírnění změny klimatu a obavy o klima. Zatímco 66–80 % Američanů tyto politiky podporuje, Američané odhadují jejich prevalenci na 37-43 %. Výzkumníci toto mylné vnímání označili za falešnou sociální realitu, formu pluralitní ignorance.[28]](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/20220823_Public_underestimation_of_public_support_for_climate_action_-_poll_-_false_social_reality.svg/300px-20220823_Public_underestimation_of_public_support_for_climate_action_-_poll_-_false_social_reality.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/20220831_Climate_change_is_a_%22major_threat%22_to_my_country_-_Pew_survey.svg/275px-20220831_Climate_change_is_a_%22major_threat%22_to_my_country_-_Pew_survey.svg.png)
Je třeba předem zdůraznit, že veřejné mínění i mínění většiny vědců je obecně argumentační klam typu argumentum ad populum, kdy souhlas většiny obecně nemá na faktickou správnost žádný vliv.
Hypotézu, že zvýšení podílu skleníkových plynů v atmosféře povede ke zvýšení teploty, poprvé navrhl švédský chemik Svante Arrhenius roce 1896, ale změna klimatu se stala politickým tématem až v 90. letech 20. století. Trvalo mnoho let, než tato konkrétní otázka přitáhla jakoukoli pozornost veřejnosti.[30]
Ve Spojených státech se masmédia globálnímu oteplování věnovala jen málo až do sucha v roce 1988 a svědectví Jamese Hansena v Senátu, který „abnormálně horké počasí sužující naši zemi“ výslovně přičítal globálnímu oteplování.
Studie publikovaná v roce 2024 ukázala, že v USA se mezi lety 2011 až 2020 na 57 % ploch vlhkost půdy zvýšila, ale dodává, že budoucí vývoj závisí na vývoji srážek, který lze těžko předvídat.[31][pozn. 2] Globální oteplování ve Spojených státech získalo větší pozornost po uvedení dokumentárního filmu Nepříjemná pravda (An Inconvenient Truth) z roku 2006, v němž vystupoval Al Gore.[32]
Také britský tisk změnil své zpravodajství na konci roku 1988 po projevu Margaret Thatcherové v Královské společnosti, v němž obhajovala opatření proti klimatickým změnám způsobeným člověkem.[33] Podle akademické analytičky Anabely Carvalhové bylo jedním z důvodů změny veřejného diskurzu to, že si Thatcherová „přivlastnila“ rizika klimatických změn, aby podpořila jadernou energii, a to v souvislosti s likvidací uhelného průmyslu po stávce horníků v letech 1984–1985. Ekologické organizace a politická opozice zároveň požadovaly „řešení, která by byla v kontrastu s vládními“.[34] V květnu 2013 zaujal Charles, princ z Walesu, ostrý postoj, v němž kritizoval jak popírače změny klimatu, tak korporátní lobbisty, když přirovnal Zemi k umírajícímu pacientovi. „Vědecká hypotéza je testována až do absolutního zničení, ale medicína nemůže čekat. Když lékař vidí dítě s horečkou, nemůže čekat na nekonečné testy. Musí jednat podle toho, co je na místě.“.[35]
Mnoho evropských zemí přijalo opatření ke snížení emisí skleníkových plynů již před rokem 1990. Západní Německo začalo jednat poté, co se v 80. letech 20. století dostala do parlamentu Strana zelených. Všechny země Evropské unie ratifikovaly Kjótský protokol z roku 1997. Značnou aktivitu vyvíjely také nevládní organizace.[36] Americká správa energetických informací uvádí, že ve Spojených státech „pokles v roce 2012 znamená, že emise jsou na nejnižší úrovni od roku 1994 a o více než 12 % nižší než nedávné maximum z roku 2007“.[37]
V Evropě se představa o vlivu člověka na klima prosadila rychleji než ve Spojených státech a dalších zemích,[38][39] podle průzkumu z roku 2009 Evropané označili změnu klimatu za druhý nejzávažnější problém, kterému svět čelí, a to mezi „chudobou, nedostatkem potravin a pitné vody“ a „velkým globálním hospodářským poklesem“. Za velmi vážný nebo vážný problém považuje změnu klimatu 87 % Evropanů, zatímco deset procent ji za vážný problém nepovažuje.[40]
V roce 2007 BBC oznámila zrušení plánovaného televizního speciálu Planet Relief, který měl upozornit na problematiku globálního oteplování a jehož součástí mělo být hromadné vypínání elektrického proudu:[41] „Rozhodně není úkolem BBC zachraňovat planetu. Myslím, že je spousta lidí, kteří si to myslí, ale je třeba to zastavit.“[42] Autor Mark Lynas řekl: „Jediným důvodem, proč se z toho stalo téma, je, že existuje malá, ale hlasitá skupina extrémně pravicových 'skeptiků', kteří lobbují proti přijetí opatření, takže BBC se chová jako zbabělec a odmítá zaujmout důslednější postoj.“[43]
Autoři knihy Merchants of Doubt (Obchodníci s pochybnostmi) z roku 2010 dokládají tvrzení, že profesionální popírači se snažili zasít semínka pochybností do veřejného mínění, aby zastavili jakýkoli smysluplný společenský nebo politický pokrok při snižování dopadů lidských emisí uhlíku. Skutečnost, že pouze polovina americké populace věří, že globální oteplování je způsobeno lidskou činností, lze považovat za vítězství těchto popíračů.[17] Jedním z hlavních argumentů autorů je, že většina významných vědců, kteří se vyjadřují proti téměř všeobecnému konsensu, je financována průmyslovými odvětvími, jako je automobilový a ropný průmysl, která mohou přijít o peníze v důsledku vládních opatření na regulaci skleníkových plynů.[44]
Odlišné názory na příčiny globálního oteplování
Část vědců mimo klimatologii, politici a další laici se snaží dokázat, že globální oteplování není ovlivněno primárně antropogenními aktivitami,[45] pokud jsou ovšem jejich práce analyzovány odborníky, jsou v některých identifikovány výrazné metodologické další chyby.[46]
Mezi hlavní hypotézy popírající dominantní vliv antropogenní příčiny globálního oteplování patří následující teorie:
Globální oteplování je projevem klimatických cyklů
Klima se stále mění. Měli jsme doby ledové i teplá období, kdy byli na Špicberkách aligátoři. Doby ledové se vyskytovaly s periodou 100 tis. let během posledních 700 tis. let a v minulosti byla i teplejší období než nyní, nezávisle na tom, že tehdy byly nižší hladiny CO2. Nedávno jsme měli Středověkou teplou periodu a Malou dobu ledovou.[47]
Tým vědců kolem profesora Jana Espera z Univerzity Johana Gutenberga v Mohuči provedl dlouhodobou rekonstrukci teplot za posledních 2 000 let, založenou na studiu vzorků letokruhů stromů z finského Laponska (fosilizované zbytky stromů z finských jezer), které sahaly až do roku 138 př. n. l. a umožnily rekonstruovat vývoj teplot velmi podrobně. Autoři studie tvrdí, že klima se celkově mírně ochlazuje. V dobách říše římské i ve středověku byla podle studie období, kdy bylo klima teplejší, než dnes. Podle výsledků této dlouhodobé rekonstrukce klimatu, publikované v časopise Nature Climate Change, se během posledních 2 000 let snížila průměrná teplota o 0,3 stupně každých tisíc let. Esper proto zdůraznil, že vědci varující před globálním oteplením podceňují dlouhodobé trendy, jelikož současné „globální oteplení“ představuje výkyv o jeden stupeň od linie dlouhodobého trendu, který již nastal v minulosti vícekrát.[48][49]
Vysvětlení klimatologů
- Rekonstrukce hladin oceánů ukazují, že výše hladiny oceánu během středověkého oteplení byly nejvýše za posledních 110 000 let – a že, i kdyby teplota dále nerostla, bude tento rekord překonán patrně v letech 2090 až 2099.[50] Je velmi pravděpodobné, že současné teploty jsou nejvyšší za posledních 100 000 let.[51] Ovšem jedná se o vybraný interval, kdy jen o pár tisíc let dříve (Eemský interglaciál) byla teplota vyšší[51] a hladina moře byla také výše. Takových období, kdy je teplota vzduchu a hladina moře vyšší, je však více.[52] Další studie ukazují, že žádný z minulých výkyvů teplot se dosud nevyskytoval na globální úrovni. I ty nejrozsáhlejší teplotní anomálie zasáhly maximálně polovinu planety. Například Malá doba ledová zasáhla nejsilněji v Tichomoří v patnáctém století, do Evropy však přišla až v sedmnáctém století. Středověké teplé období, které trvalo do roku 950 do 1250, zvedlo teploty na čtyřiceti procentech planety.[53][54][55]
Za globální oteplování může kosmické záření
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Paleo-cosmic_flux.svg/220px-Paleo-cosmic_flux.svg.png)
Dánský fyzik Henrik Svensmark začal přisuzovat globální oteplování vlivu kosmického záření na tvorbu mraků.[56][57] Pro různé časové škály byla nalezena silná korelace mezi zářením a teplotou.[58]
Vysvětlení klimatologů
- Klimatologové ve svých pracích dokazují, že nejsou splněny fyzikální podmínky, při kterých by Svensmarkova teorie mohla fungovat.[59][60][61][62] I novější studie konstatuje, že kosmické záření má vliv na fluktuace globálních teplot, ale neprokazuje vliv na průměrné klima.[63] Ale zvýšené kosmické záření může za intenzifikaci blesků, tak i množství požárů a tak i změnu prostředí a klimatu.[64] Kauzálně také může působit na změnu oblačnosti.[65]
Za globální oteplování může sluneční vítr
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Carbon14_with_activity_labels.svg/220px-Carbon14_with_activity_labels.svg.png)
Jedním z pokusů jak vysvětlit mechanismy působení Slunce na klima je tzv. Svensmarkova hypotéza o vlivu slunečního větru na přísun kosmického záření a tím na oblačnost (tzv. kosmoklimatologie).[67][68] Citlivost má dokládat Forbushův pokles.[69]
Vysvětlení klimatologů
- Výzkumy do roku 2008 ukazují, že toto není žádný podstatný faktor, ovlivňující klima.[70][71][72] To potvrzuje i souborná studie z roku 2016.[73] Preprint studie japonských vědců z roku 2018[74] naznačuje potřebu lépe zabudovat vliv slunečného větru do klimatických modelů IPCC, které roli oxidu uhličitého nadhodnocují.[75] To potvrzují i jiné studie.[76][77] Studie z roku 2019 ukazuje, že čtvrtinu variability zimního klimatu na severní polokouli lze přičíst energii slunečního větru.[78]
Za globální oteplování může pohyb Země ve Sluneční soustavě
Vliv na klima planety má také postavení Země vůči Slunci, které se cyklicky mění vlivem gravitačního působení planet sluneční soustavy. Tomuto jevu se věnoval srbský vědec Milutin Milanković a jeho práce je dnes známá jako tzv. Milankovićovy cykly, resp. Milankovićova teorie. Podle této teorie jsou klimatické změny způsobeny změnou intenzity slunečního záření, ke kterému dochází vlivem gravitačního působení planet sluneční soustavy. Ke změnám dochází v důsledku tří periodicky se opakujících změn parametrů oběžné dráhy Země kolem Slunce. Jedná se o změnu excentricity (výstřednosti) eliptické dráhy Země, která má dvojí periodicitu (asi 100 000 a 413 000 let), dále o změnu sklonu osy otáčení s periodicitou asi 40 000 let a o precesi rotační osy Země, která má také dvojí periodicitu (19 000 a 23 000 let).
Vysvětlení klimatologů
- IPCC také zastává názor, že hlavním spouštěcím mechanismem dob ledových a meziledových jsou tyto astronomické cykly. Dodává ale, že k plnému vysvětlení je třeba započítat i minoritní vliv oxidu uhličitého.[79]
Za globální oteplování může pohyb Sluneční soustavy vzhledem ke Galaxii
Shaviv and Veizer[80] toto rozšířili o argumentaci, že největší dlouhodobý vliv na teplotu má ve skutečnosti pohyb celé naší sluneční soustavy kolem středu Galaxie. Dále argumentovali, že v měřítku geologických dob změny koncentrace oxidu uhličitého srovnatelné se zdvojnásobením jeho hladiny od předprůmyslové éry vedly ke zvýšení teploty pouze přibližně o 0,75 °C a nikoli o 1,5–4,5 °C, předpovídaných klimatickými modely.[81]
Vysvětlení klimatologů
- Veizerovy současné publikace byly diskutovány a kritizovány na webových stránkách RealClimate.org,[82] který spoluzaložil Gavin A. Schmidt z GISS). Údajné zpochybnění webu RealClimate.org bylo zveřejněno například na ClimateDepot.com,[83], který je však označován za pravicově konspiračně-pseudovědecký, má nízkou kredibilitu a je financován popírači změny klimatu.[84] Cyklus s periodou zhruba 250 milionů let (viditelný například na hladině moře) nemusí být galaktického původu, ale můžete jít i o tektonický cyklus.[85]
Za globální oteplování mohou především freony
Podle Qing-Bin Lua je vliv freonů na globální oteplování zásadní.[86]
Vysvětlení klimatologů
- Toto tvrzení vyvolalo mezi vědci diskusi. [87][88] Avšak James Hansen, tehdy ředitel GISS, také již v roce 1988 připisoval CFC vliv srovnatelný s oxidem uhličitým, pokud se jejich produkce neomezí, k čemuž došlo (Montrealský protokol).[89] Omezení CFC tak mohlo snížit oteplení až o 1 °C.[90]
Za globální oteplování nemohou v takové míře skleníkové plyny
Při zvyšování koncentrace skleníkových plynů se snižuje dopad takové změny, takže skleníkové plyny v globálním oteplování nehrají takovou roli.[91] Podle vědecké práce z roku 2023 je minimálně díky saturaci absorpce menší, než se tři desetiletí traduje.[92]
Vysvětlení klimatologů
- Skleníkové plyny nejsou ve stavu saturace. Oteplování roste přibližně logaritmicky s růstem koncentrace skleníkových plynů. Citlivost klimatu je tak udávána ve stupních na zdvonásobení koncentrace oxidu uhličitého.
Globální oteplování bylo ovlivněno již starověkým zemědělstvím
Paleoklimatolog William Ruddiman přišel s poznatky, že vliv lidstva na globální klima započal již přibližně před 8 000 roky s rozvojem zemědělství a svou teorií vysvětluje změny v koncentracích CO2 v tomto období. Ruddiman uvádí, že bez tohoto efektu by nyní na Zemi nastupovala nebo již dokonce nastoupila další doba ledová.[93][94] Tato teorie je dále zkoumána dalšími vědci, kteří potvrdili fakt, že tehdejší zemědělci mohli ovlivnit klima, ale nesouhlasí s tím, že by to zabránilo době ledové.[95][96] Zvýšené emise jsou zaznamenány od středověku a tedy v předindustriálním období.[97] Již starověcí farmáři způsobovali erozi a měnili i klima.[98][99] I před 4 tisíci lety docházelo k znečištění půdy a k eutrofizaci.[100] Dokonce i před zemědělstvím lidé vypalováním lesů měnili klima.[101]
Vysvětlení klimatologů
- Zpráva IPCC o klimatu a krajině (SRCCL) z roku 2019 taktéž poukazuje na vlivy zacházení s krajinou a klimatickou změnu – říká,[kde?] že zacházení s krajinou je důležitým faktorem boje s klimatickou změnou, ale samo o sobě není schopné zabránit dalšímu oteplování,[102] což ale nevyvrací výše uvedené, že nebylo značně ovlivňováno před průmyslovou revolucí.
Odlišné názory na oteplování v posledních letech
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Weighting_Function.png/220px-Weighting_Function.png)
Globální oteplování neexistuje
Názory, že se Země neotepluje, přetrvávají z období krátkodobého zastavení nárůstu teplot v šedesátých a sedmdesátých letech, které bylo i vědci označováno jako období globálního ochlazování.[103] I tehdy se uvažovalo, že u ochlazování jde o alarmismus či konspiraci.[104] Toto dočasné ochlazování bylo pravděpodobně způsobeno antropogenními emisemi aerosolů; po vyčištění většiny zdrojů znečištění se opět začalo oteplovat.[105]
Globální oteplování skončilo
V letech 2008–2013 se na různých blozích objevovaly názory, že globální oteplování se zastavilo, či dokonce že nastává ochlazování.[106][107] Tyto závěry byly podle klimatologů dány nesprávnou interpretací krátkodobých[108] (v rozsahu jednoho čí několika málo let) výkyvů teplot, způsobenými s velkou pravděpodobností především jevy El Niño a La Niňa a aktivitami vulkánů, ve srovnání s dlouhodobými trendy. Po odečtení těchto krátkodobých jevů, se ukazuje, že průměrné teploty narůstají prakticky nezměněnou rychlostí.[109] Výzkum zveřejněný v červenci 2015, týkající se aktualizovaného souboru dat NOAA[110][111] zpochybnil existenci pauzy a nezjistil žádný náznak zpomalení ani v předchozích letech.[112][113][114][115] Podrobná studie následně podporuje závěr, že oteplování pokračuje, ale také zjistilo, že mezi lety 2001 a 2010 došlo k menšímu oteplování, než předpovídaly klimatické modely, a že toto zpomalení lze přičíst krátkodobým změnám v tichomořské oscilaci (PDO), která byla v tomto období negativní.[116][117][118]
Odlišné názory na důsledky globálního oteplování
Tato sekce popisuje odlišné názory, které někteří mají, ale nemusejí být pravdivé.
Globální oteplování má i pozitivní důsledky
Pozitivní důsledky globálního oteplování jsou uváděny v různých studiích. Příkladem mohou být publikace tzv. nevládního panelu NIPCC, který ve svých výstupech tvrdí, že pozitivní vliv může dokonce převažovat.[119] Klimatologové výstupy tohoto lobbistického sdružení, podporovaného především pravicovým think-tankem Heartland Institute,[120][121] označují za zcela zmatečné, metodologicky špatné a nevědecké.[122] Některé výstupy NIPCC pak dávají klimatologové do souvislosti se snahami o zpochybnění Páté hodnoticí zprávy IPCC.[123][124] K převážně pozitivnímu vlivu globálního oteplování se hlásí i Patrick Moore, bývalý aktivista[125] Greenpeace.[126] Publikování pozitivních důsledků bývá potíráno.[127]
Některé studie tvrdí, že počet lidských úmrtí z chladného počasí je o řád větší než z horkého počasí.[128] Jiní ovšem tvrdí, že tato tvrzení jsou sporná, že zvýšená úmrtnost je v každém regionu spíše obdobné při odchylkách od běžné teploty na obě strany.[129][nenalezeno v uvedeném zdroji] Studie publikovaná v prestižním časopise The Lancet odhaduje, že globálně lze v letech 2000 až 2019 chladu přičíst 8,5 % úmrtí, kdežto teplu pouze 0,9 % a zatím úmrtí z teplotních extrémů jako celku ubývají.[130] I v Evropě je počet úmrtí z chladu zhruba 10x větší než z tepla.[131]
Rostliny rostou více s rostoucí koncentrací oxidu uhličitého.[132][133][134] U vybraných zemědělských plodin, u kterých dochází skutečně ke zvyšování výnosů (cca o 8 %) se ale ukazuje problematické relativní snižování obsahu živin a proteinů u větší biomasy.[135] Suché oblasti se však více zelenají.[136] Hrubá primární produkce (GPP) s oteplováním poroste ve všech oblastech světa.[137]
Někteří tvrdí, že na zeměkouli bylo nejlépe během středověkého klimatického optima (přibližně 950–1250), že teplejší klima se projevovalo jako dlouhodobě stabilní, s dostatkem srážek a vedlo k období blahobytu, stabilním zemědělským výnosům a stavbám katedrál, naopak chladné období se vyznačovalo extrémy, neúrodou a hladomory, které přišly s nástupem malé doby ledové.[138] Vědci poukazují na fakt, že pravděpodobně ale nešlo o globální jev, tepleji bylo pouze v některých regionech,[139][140] a také, že klimatické podmínky nebyly jedinými důvody pro rychlý nárůst počtu obyvatel a s tím související rozvoj. Wilhelm Abel uvádí jako důvody pokroku v zemědělství také používání technického vybavení, jako jsou ohlávky pro tažné koně, jakož i využití půdy a diverzifikaci plodin.[141]
Některé studie ukazují, že klimatická změna způsobená člověkem může odvrátit následující dobu ledovou, nebo posunout její nástup. Studie ovšem zároveň zdůrazňují fakt, že nástup nové doby ledové nejde očekávat, i bez lidského působení, dříve, než za 50 000 let.[142]
Podle vědců z University of New South Wales se v některých případech zvýší srážky i v suchých oblastech; studie však přímo zdůrazňuje, že v těchto oblastech nedojde ke zvýšení zásob vody, protože ke zvýšení srážek dojde formou extrémních dešťů s rychlým odtokem, povodněmi a dalšími negativními jevy.[143]
Vědecké studie ukazují, že celosvětově došlo ke snížení počtu požárů ve volné přírodě cca o 25 %, požáry v naprosté většině ubyly ve stepních oblastech, kde původní savana byla proměněna na obdělávanou půdu a zemědělci tak narušili odvěký cyklus občasných požárů a obnov těchto oblastí. Naopak v lesních oblastech na západě USA, a v oblastech tundry počet požárů naopak stoupá,[144] důvodem je také snižování odolnosti lesů vůči požárům.[145] Velmi negativní vliv mají požáry, které jsou přičítány klimatické změně v Kalifornii.[146] Přírodní požáry přitom mohou částečně také bránit oteplování planety, protože emitují velké množství aerosolů, které "stíní" sluneční záření.[147]
Globální oteplování nezpůsobuje extrémy v počasí
Různí autoři navrhují různý způsob popisu vln veder.[148] Například index HWMId ukazuje (používá k tomu například data NOAA),[149] že od devadesátých letech 20. století došlo globálně k výraznému nárůstu vln veder.[150] Pro stejný model klimatu (počítající s růstem teplot) předpovědi ukazují v některých regionech nárůst extrémů související s horkem, ale pokles extrémů související s chladem či mrazem.[151] Podle některých studií i v USA klesá extrémnost zim.[152] Podle National Center for Health Statistics z Centers for Disease Control and Prevention lze v USA připsat více úmrtí mrazům než vedrům.[153] Metaanalýza ukázala, že je vyšší úmrtnost při mrazech.[154] A nejen při extrémech.[155] V Číně také klesá extrémnost zim.[156]Variabilita teplot bude s oteplováním globálně menší.[157] To potvrzují i záznamy z doby ledové, kdy byla variabilita klimatu větší.[158] Variabilita se podle modelů z roku 2018 s oteplením bude snižovat u pólů (ale i ve většině Evropy) a zvyšovat u rovníku, kde je variabilita teplot menší.[159] Studie z roku 2018 ukázala, že modely na základě teplot povrchu systematicky nadhodnocují předvídané nárůsty extrémů.[160]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Atlantic_Multidecadal_Oscillation.svg/220px-Atlantic_Multidecadal_Oscillation.svg.png)
Globálně klesá pozorovaná rychlost větrů.[161][162] Některé zdroje se snaží tvrdit, a to i na základě zprávy IPCC, že počet a síla hurikánů se nemění.[163][164] Zvyšují se jen nominální hodnoty škod, ale není globálně pozorován nárůst tropických cyklón,[165] jiné studie[zdroj?] jasně ukazují současný nárůst intenzity hurikánů a navyšující se škody i po započtení inflace (bez započtení nárůstu populace a majetku). Za nárůstem škod může nárůst pobřežní populace a jejího bohatství.[166] Nejvíc škod doposud bylo v roce 2017.[167] Ve středověku zde ale byla intenzita hurikánů větší než je podle záznamů pozorování vedených od roku 1851.[168]
Vysvětlení klimatologů
Simulace IPCC ukazují na pokles variability klimatu ve středních zeměpisných šířkách a to hlavně v zimě.[169] Různé vědecké práce po roce 2018 ukazují výrazný nárůst extrémů v počasí a jejich souvislosti s klimatickou změnou – může se přitom jednat nejen o vlny veder, ale také epizody extrémních mrazů, související s polárním vírem,[170][171][172] dočasně při zpomalení oteplování,[173] lokálně v USA,[174] či na základě modelových předpovědí.[175]
Klimatický model z roku 2018 ukazuje na zvýšení intenzity hurikánů s teplotou.[176] Výzkum z roku 2019 ukazuje na zvýšení rizik z hurikánů[177] a také na zvýšení hurikánů v centrální a východní oblasti Atlantiku.[178] V AR5 IPCC se píše, že například nejsou důkazy pro to, že by globálně narůstala sucha a že odhady trendů v předchozí zprávě AR4 byly pravděpodobně nadhodnocené.[179] Novější zpráva IPCC z roku 2019 uvádí souvislosti mezi klimatickou změnou, zacházením s krajinou, suchem a desertifikací.[180] Tuto myšlenku již měl výše uvedený Ruddiman a k masovému zacházení s krajinou již docházelo před mnoha sty lety.
Pojišťovny jen straší lidi
Kritici se domnívají, že pojišťovny se strašením jen snaží získat více klientů; např. Roger Pielke tvrdí, že škod přibývá, protože je více lidí a jsou bohatší a popírá vliv extrémů počasí.[181]
Vysvětlení klimatologů
Různé studie však ukazují skutečný nárůst nákladů (očištěných o inflaci) na likvidaci škod způsobených změnou klimatu.[182][183][184] Nárůst bohatství, a tak i škod, neuvádí. Zajišťovací společnost Munich Re již roku 1973 varovala před nárůstem škod způsobených změnou klimatu.[185] Německá společnost Munich Re a švýcarská Swiss Re jsou největšími světovými zajišťovnami. Například roku 2002 varuje ve své studii před nárůstem extrémních událostí.[186] Nárůst pojištění tak překračuje inflaci.[187] Ekonomické ztráty způsobené klimatem se ale mohou v různých regionech meziročně výrazně lišit.[188]
Vyzobávání rozinek
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Nuvola_apps_important_orange.svg/48px-Nuvola_apps_important_orange.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Vyzobávání rozinek je obecně klam neúplných důkazů, kdy opačné argumenty nebo příklady se vědomě vynechávají. Lze tak například přizpůsobit i alarmisticky znějící tvrzení tak, aby byla podpořena argumentace z oficiálních míst (hokejkový graf) a příklady jsou následující:
Příkladem je volba intervalu časové řady („nejhorší od roku“).[189] Například u statistik požárů v Amazonii.[190] Podobně je vyzobáváním, že je největší teplota za posledních 110 000 let. Ovšem jedná se o vybraný interval,[191] kdy jen o pár tisíc let dříve (Eemský interglaciál) byla teplota vyšší[51] a hladina moře byla také výše, takže současný stav není katastrofální pro přírodu. Takových období, kdy je teplota vzduchu a hladina moře vyšší, je však více.[192] Průměrná teplota Země ve fanerozoiku byla přibližně 20 °C a pohybovala se od 10 °C do více než 25 °C, přičemž dnešní teplota je podprůměrná a rovna přibližně 14,5 °C.[193] Antropogenní vliv na oteplení povede jen k teplotnímu normálu 20 °C.[194]
Podobně jde i o výběrové zkreslení. Populace ledního medvěda mediálně rapidně poklesla například v oblasti Beaufortova moře.[195] Důvodem je údajně globální oteplování a úbytek potravy, vedoucí k vyhladovění.[196] Zaměření se na jednu konkrétní oblast značí však výběrové zkreslení (a v tomto případě i hraní na emoce), neboť Mezinárodní svaz ochrany přírody globální trend úbytku populace ledního medvěda nezpozoroval.[197] Tento domnělý úbytek je tak označován za alarmismus.[198] Navíc je nutno poznamenat, že lední medvěd se jako druh vyvinul před několika sty tisíci lety v souvislosti se změnou klimatu dob ledových[199] podobně jako mamut srstnatý.
Tlak vydavatelů vědeckých publikací může také vést ke zkreslování a zamlčování jistých poznatků.[200]
Náklady na řešení důsledků globálního oteplování by byly mnohem nižší než náklady na snižování emisí
Kritici Kjótského protokolu jako ekonom Richad J. S. Toll nebo statistik Lomborg namítají, že nákladné snižování emisí nemá na klima prakticky vliv. Tvrdí, že i kdyby se všechny státy světa celých sto let plnily Kjótský protokol, do roku 2100 by se tím oteplení oddálilo jen o 0,15 °C.[201] Někteří ekonomové jako Václav Klaus se však domnívají, že náklady na řešení důsledků globálního oteplování by byly mnohem nižší než náklady na snižování emisí skleníkových plynů. Proto je podle nich zbytečné a neefektivní pokoušet se tyto emise razantně snižovat.[202]
O plánech EU snížit do roku 2020 své emise o 20 % vůči hladinám z roku 1990 Bjørn Lomborg říká: To by stálo asi 250 miliard USD ročně. Kdyby takto investovali celých 80 let až do roku 2100, mohli by tak snížit oteplení o dvacetinu stupně Celsia, tj. 0,05 °C. Podle toho zaplatíme jeden dolar, abychom odvrátili ekologické škody za 2 centy.[zdroj?] Jde o výpočty ekonoma Richarda Tolla, který sám pracoval v IPCC.[203] Samotná studie R. Tolla ovšem ukazuje na fakt, že přes počáteční příznivý vliv oteplování na HDP, bude mít s vyšší teplotou toto oteplování negativní vliv,[204] ačkoliv ekonomové nemají vůbec jasno v tom, jaký mají přírodní katastrofy vliv na růst HDP.[205]
V roce 2006 byla publikována známá Sternova zpráva pro britskou vládu. Podle Sterna se jakékoli odkládání opatření proti oteplování prodraží. Zpráva byla kritizována, že neprošla recenzním řízením a do Čtvrté zprávy IPCC byly citáty z ní vloženy po uzávěrce s obejitím recenzentů.[206] Hlavním jádrem odborné kritiky bylo, že Sternovy výpočty vycházejí z představy, že hodnota peněz se v čase nemění (skoro nulová diskontní míra).[207][208] Jiní autoři však Sternovu zprávu podporují a naopak tvrdí, že Stern ve své zprávě podcenil netržní škody, způsobené globálním oteplováním.[209] Caney ve své práci ukazuje, že i když mohou být některé pochyby o diskontování obsaženém ve zprávě, některá mitigační opatření by měla být přijata okamžitě.[210]
Náklady na snižování emisí se investují neefektivně
Například biopaliva spíše způsobují společnosti problémy.[211] Metaanalýza ukázala, že nejsou propagovány nejúčinnější způsoby (například snižování počtu dětí k redukci přelidnění), ale spíše neefektivní způsoby investování (výměna žárovek za úsporné).[212] Malá rychlá opatření pak demotivují občany k podpoře podstatných dlouhodobých opatření.[213] I samotná varování mohou být demotivující.[214] Zvyšování účinnosti naopak zvyšuje spotřebu jak ukazuje Jevonsův paradox.[215] Tlak na přechod způsobuje inflaci (greenflation), která brání vlastnímu přechodu.[216]
Bjørn Lomborg vyzývá, že je třeba nová technologie, protože stávající přechod od emisí stávající technologií bude podle studie v časopise Nature[217] v USA stát v průměru každého občana každý rok 11 tisíc dolarů v současných cenách.[218] Přičemž současné škody globálním oteplováním nedosahují ani 1 tisíc dolarů ročně na občana.[219]
Život se přizpůsobí
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Teplota_planety_Zem%C4%9B.png/220px-Teplota_planety_Zem%C4%9B.png)
Lidé v minulosti se velmi dobře vypořádali s klimatickými výkyvy.[222] Ústav CRED dokumentuje, jak se zvyšuje schopnost lidstva k adaptaci. Dnes při přírodních katastrofách umírá asi o 90 procent méně lidí než před sto lety.[223] Hlad v Africe způsobují převážně válečné konflikty a nikoli změna klimatu.[224] Organismy se také dokáží rychle přizpůsobovat[225] aniž by docházelo k podstatným změnám v DNA.[226] Vymírání organizmů spíše od pradávna způsobují lidé přímo a nikoli vlastní klimatická změna.[227] Odhaduje se, že klimatická změna má na svědomí jen 7 % ze ztrát druhů.[228] I lesy ovlivňují spíše lidé přímo a nikoli klimatem.[229][230][101]
Pokud se uvolní skleníkové plyny spálením všech fosilních paliv, průměrná teplota povrchu Země se oteplí přibližně o 8 °C.[231] To je méně, než bylo maximum průměrné teploty během eocénu, kdy už existovali primáti. V Severní Americe žili primáti jen v tomto teplém období.[232]
Kritika klimatických modelů
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Roku 2019 poslalo více než 500 osob, které o sobě prohlásily, že jsou vědci a profesionálové z oblasti klimatu a příbuzných oborů (za Českou republiku podepsal dopis pouze bývalý prezident Václav Klaus) otevřený dopis OSN (Evropské klimatické deklarace),[233] ve kterém tvrdí, že není žádný stav klimatické nouze a globální oteplování nezvyšují přírodní katastrofy, že oteplování je pomalejší, než je predikováno a klimatická politika se opírá o nedostatečné modely.[234] Celý dopis byl kritiky označen jako zcela nekompetentní, nesouvisející s aktuálním stavem vědeckých poznatků, kompetentnost hlavních autorů byla označena jako velice slabá.[235][236]
Zpochybňování klimatických modelů v souvislosti s pauzou v globálním oteplování
Již v roce 2009 Mojib Latif, přední odborník zabývající se modelováním klimatu, upozorňoval, že globální oteplování není monotónní proces, ale že v průběhu globálního oteplování se občas mohou vyskytnou několikaletá období relativně malého nárůstu globálních teplot nebo dokonce jedna až dvě dekády relativního ochlazení.[237] Přesto získala takzvaná pauza globálního oteplování v období 1998–2013 širokou publicitu. Teplo roku 2015 z velké části ukončilo jakoukoli zbývající vědeckou věrohodnost tvrzení, že předpokládaná „pauza“ od roku 1998 měla jakýkoli význam pro trend dlouhodobého oteplování.[238] V roce 2013 vzrostl zájem veřejnosti na zveřejnění Páté hodnotící zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu a ačkoliv odborníci poukazovali na to, že patnáctileté období je příliš krátké na to, aby určilo smysluplný trend, zahrnovala zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) i text o pauze v oteplování,[239][240] který říkal, že v letech 1998 až 2012 je mnohem nižší patnáctiletý trend růstu teplot, než za 60 let v letech 1951 až 2012.[241] Z toho hlediska byly ve zprávě také posuzovány klimatické modely, takže v kapitole 9 (vydané v roce 2013), bylo konstatováno, že 111 z 114 modelů autorů z celého světa mělo pro patnáctileté období po roce 1998 odhady nárůstu teploty vyšší, než byly naměřené průměrné teploty vzduchu nad souší, naopak pro stejně dlouhé období před rokem 1998 93 z těchto 114 modelů predikovalo teploty nižší, než byly skutečně naměřené.[242]
Na tuto vlastnost klimatických modelů upozorňovala v době vydání zprávy řada médií. Například MailOnline ji vykládal jako nepřesnost modelů.[243] Rovněž v časopisu Nature Climate Change vyšel v roce 2016 článek, jehož spoluautorem byl mimo jiné klimatolog Michael E. Mann známý z aféry Climategate. Článek došel k závěru, že pauza globálního oteplování nebyla zveličena, má solidní vědecký základ a je podložená pozorováním.[244]
Pozdější výzkumy ukázaly, že když byly chybějící údaje z rychle se oteplující Arktidy interpolovány a zahrnuty do globálních průměrů teploty, tak by tzv. pauza v datech IPCC AR5 zmizela,[245] a tím pádem byla původní domněnka o chybných odhadech modelů odstraněna.[246] Nepravidelnosti v trendu teplot se v minulosti vyskytly vícekrát, v řadě případů jsou přitom známy jejich příčiny.[247] Ukazuje se, že pauzu může způsobovat nárůst záchytu oxidu uhličitého rostlinami.[248]
Další kritiky klimatických modelů
Sluneční aktivita je do relativních modelů pro radiační působení zahrnována jako téměř neměnná, přestože se odhad pro absolutní intenzitu záření Slunce po roce 2000 změnil o několik W/m2.[249] Citlivost klimatu λ se odhaduje od 0,1 °C na W/m2[250] do 1 °C na W/m2.[251] Někteří tak tvrdí, že existuje publikační zkreslení citlivostí klimatu (z asymetrie distribuce publikovaných citlivostí klimatu) a citlivost klimatu se nadhodnocuje.[252][253] Vliv záření Slunce změnou kalibrace přístrojů tedy přes citlivost klimatu způsobil změnu v absolutních hodnotách i větší než 1 °C. Podobně globální albedo má také značnou nejistotu (přes procento),[254] která odpovídá několika °C (pro teploty okolo 300 K absolutní teploty). Klimatické modely totiž nejsou absolutním fyzikálním modelem systému Země a Slunce, ale jen relativních změn (o kolik se oteplí či změní záření). Jako reference se volí například rok 1750,[255] pro který jsou dostupná spíše jen proxy data. Klimatické modely tedy předpokládají, že dobře kalkulují relativní změny veličin, ale absolutní hodnoty jsou (nezměřené) nepřesné na to, aby vstupy modelů podchytily globální oteplování o desetiny °C. Změny teplot se označují jako anomálie[256] a absolutní teploty se neuvádějí.[257] Ovšem teplota je intenzivní fyzikální veličina a tudíž ji nelze sčítat a odčítat na základě příspěvků (například vlivu na globální oteplování). Správnou veličinou pro fyzikální modely je teplo a nikoli teplota.
Schopnost modelů reprodukovat vývoj klimatu na regionální úrovni je stále nízká. Ukazuje to srovnání naměřených teplot se simulacemi modelů CMIP3+.[258] Jak ukázala studie z roku 2020, tak některé novější modely CMIP6 stále nerealisticky nadhodnocují oteplování a neodpovídají historickým datům.[259] Modely CMIP6 nadhodnocují i projekce monzunů.[260] O klimatu se ví stále málo, aby bylo možno provést fundované předpovědi.[261]
Pauza
Modely se doposud soustředily na dlouhodobý trend za sto let, ale ignorovaly klimatické cykly jako je 60letý cyklus PDO (Pacific Decadal Oscilation). Proto modely nedovedou vysvětlit rychlé tempo oteplování v první půli 20. století. Toto může být možná i příčinou, proč modely nepředpověděly pauzu v oteplování po roce 1998.[262] El Niño ale neodpovídá klimatickým modelům.[263] Modely totiž cykly neobsahují, byť jsou v záznamech teplot všeobecně přítomné.[264] Existují tak také snahy změnit způsob zpracování dat, který změní naměřenou pauzu v globálním oteplování.[265] NOAA porušila svá pravidla a publikovala zprávu, která se snažila popřít tuto pauzu v oteplování.[266] John Bates, bývalý vedoucí NOAA programu teplotních záznamů, obvinil Thomase Karla, který vědeckým článkem popíral pauzu v oteplování, že manipuloval s daty.[267]
Aerosoly
V září 2005 Bellouin a spol. v časopise Nature publikoval hypotézu, že odrazivost způsobená atmosférickým znečištěním (aerosoly) byla proti předchozím předpokladům asi dvojnásobná (odhaduje přímé radiační působení aerosolů DRF rovno -1.9 W/m2) a že tím byla jistá část globálního oteplování maskována. Pokud se to v dalších studiích potvrdí, znamenalo by to, že současné modely velikost budoucího globálního oteplování spíše podceňují.[268] Roku 2014 je však stále (pro rok 2010) odhad DRF -0.36 W/m2 a DRE -1.83 W/m2.[269] Roku 2020 byla stanovena standardní nejistota určení u DRF na 0.31 W/m2 a u DRE na 1.1 W/m2.[270] V rámci nejistoty rozšířené na pravděpodobnost 95 % nelze určit, zda je efekt aerosolů negativní nebo zda není i pozitivní. Zpráva IPCC AR6 z roku 2021 v grafu uvádí, že chladivý vliv aerosolů ještě převládal nad oteplením vlivem oxidu uhličitého, ale nyní troposférické aerosoly ubývají, což planetu ohřívá.[271] Jiní vědci se naopak domnívají, že toto znečištění je lokální jev. V globálních datech o čistotě atmosféry (Aerosol Optical Thickness) není vliv Číny příliš patrný. Od 90. let celkově aerosolů naopak ubylo díky poklesu sopečné činnosti.[272]
Člověkem způsobený pokles požárů v čase v divočině přispěl k oteplování klimatu, což modely nezachycují dostatečně věrně.[273] Nejistota je nadále velká.[274]
Kauzalita
Jednou z hlavních nejistot v modelech je citlivost klimatu. Tj. když se koncentrace CO2 v atmosféře zdvojnásobí, o kolik se oteplí? IPCC se drží středních odhadů asi 1,5–4,4 °C, nové výzkumy nevylučují vyšší hodnoty.[275] Paleoklimatická data ale ukazují, že dříve kauzálně předcházel růst teplot růstu skleníkových plynů, kdežto až v současnosti je tomu spíše naopak.[276] Tudíž citlivost klimatu odvozená z proxy dat může být zcela chybná. Paleoklimatické studie ukazují průměrně na citlivost 3 °C, kdežto současné instrumentální metody pouze na 2 °C. Publikované modely přitom v průměru ukazují ještě vyšší hodnoty citlivosti klimatu než průměrné paleoklimatické hodnoty,[277] a tak modely ukazují vyšší citlivost než ukazují dostupná data. Navíc paleoklimatická souvislost pro fanerozoikum mezi koncentrací oxidu uhličitého a teploty prakticky neexistuje ani v korelaci,[278] natož pak kauzálně, protože korelace je obecně nutnou podmínkou kauzálnosti.
Biologické vlivy
Zahrneme-li do matematického modelu schopnosti životního prostředí zpětně pohlcovat oxid uhličitý, vyplývá z něj, že při dalším zvyšování emisí z fosilních paliv se přesto sníží jejich absorpce z atmosféry, což by zvýšilo oteplování klimatu nad předchozí odhady. Přesto „globálně vychází zvýšení teplot na konci 21. století v tomto modelu relativně nízké vzhledem ke svému nízkému vlivu na krátkodobou reakci klimatu a k vzájemnému vyrušení velkých regionálních změn v odezvách hydrologického systému a ekosystému“.[279] Jiným zvažovaným mechanismem, který by mohl vést ke zvýšenému oteplování, je tání permafrostu a ledu ve stále zmrzlých spodních vrstvách půdy tundry, v němž se váže ve formě klatrátu velké množství významného skleníkového plynu – methanu, který by se tak uvolnil do ovzduší.[280]
Bakterie hrají velkou roli,[281] přesto se v modelech jejich vliv podceňuje. Podobně je to i s vlivem dusíku.[282] Polovina fixace oxidu uhličitého probíhá v oceánech a v tom hrají sinice významnou roli, ovšem epidemiologický vliv virové infekce sinic není příliš prozkoumán.[283] Navíc se roku 2019 ukázalo, že v moři nehraje hlavní roli chlorofyl, jak se předpokládalo, ale opomíjený rodopsin.[284] I život pod mořským dnem hraje opomíjenou roli.[285]
Vliv vody
Nejvýznamnější skleníkový plyn je vodní pára (a mraky), která má větší vliv než oxid uhličitý. V jistých místech se mraky chovají jinak než podle modelů.[286] Klimatické modely se neshodnou na míře vlivu mraků, což může být způsobeno tím, že u nízké oblačnosti převažuje odraz energie do vesmíru, kdežto u vysoké oblačnosti záchyt tepla na Zemi.[287] Jiní naopak tvrdí, že nízká oblačnost Zemi otepluje a vysoká ochlazuje.[288] Ovšem klimatické modely neustále přeceňují antropogenní zdroje kondenzace a míra nejistoty je stále veliká.[289] Klimatické modely stále podceňují nárůst srážek s oteplením.[290]
Umělá inteligence
Umělá inteligence, která je již v některých oborech úspěšnější než člověk, umožní vylepšovat klimatické modely, také klimatologové ji postupně začínají využívat, i když to zatím příliš nezveřejňují.[291]
Regionální předpovědi klimatických modelů
Žádný z CMIP5 modelů není schopen správně modelovat atmosférický tlak nad Grónskem.[292] Regionální klimatické modely moc neodpovídají realitě a také si protiřečí.[293]
Polární zesílení
Mořský led má vysokou odrazivost, zatímco mořská voda nízkou. To vede k jevu zvaném polární zesílení. Ovšem klimatické modely nevysvětlují toto zesílení plně a efekt nevysvětlitelně podceňují oproti pozorovaným změnám.[294]
Rozdíl v oteplování vzduchu nad mořem a nad souší
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Land_vs_Ocean_Temperature.svg/220px-Land_vs_Ocean_Temperature.svg.png)
Klimatické modely IPCC (konkrétně CMIP6) se s vysokou mírou jistoty shodují s pozorovanými trendy s výjimkou rovníkových oblastí Tichého oceánu, severního Atlantiku a oceánu kolem Antarktidy, kde se pozorované trendy od předpovědí modelů výrazněji odchylují. S výjimkou uvedených oblastí, kde je predikce nejistá, je do roku 2050 očekáván růst povrchové teploty oceánu.[295] Vysvětlení rozdílu oteplování na souši a nad oceány není snadné, a nelze jej vysvětlit rozdílnou tepelnou kapacitou ani povrchovou energetickou bilancí.[296] Modely počasí nad Arktidou tak selhávají.[297] Analýza dat publikovaná v roce 2023 ukázala, že množství oblačnosti nad souší klesá a nad oceány, zejména v oblasti ENSO a nad severním Atlantikem se pokrytí oblačností zvyšuje. Mraky na jednu stranu blokují tepelné vyzařování Země, ale na druhou stranu odrážejí sluneční záření, celkový vliv je však ochlazující (asi 20 W/m2). Pokles oblačnosti nad souší tak může vést k většímu ohřívání zemského povrchu.[298]
Kritika teplotních řad
Tam, kde nejsou dostupná data, se používají proxy data. Pro ty jsou veličiny určovány na základě modelových pochodů z jiných veličin. To může například způsobit problém divergence. Může však jít i o statistické zkreslení.[299] Pro současná data, která byla získána přístroji, se tvoří řady, které se ale postupně upravují.[300][301] Tyto úpravy závisejí na volbě měřicích stanic (jejich váze na výsledku), jejich kalibracích a podobně. Ovšem i v současnosti (2018) se k vyjádření řad globální teploty používají naivní průměrování nezohledňující korelace mezi stanicemi.[302] Data stanic jsou naopak korelována se socioekonomickými ukazateli (například městský tepelný ostrov).[303]
Teplotní řady jsou konstruovány jako anomálie teplot. Vývoj teplot je tedy vztažen ke každému měsíci v roce zvlášť, takže je z teplotních řad odstraněna sezónní změna (globálně) průměrných teplot.[304] Průměrná globální teplota atmosféry kolísá během roku přibližně o ±1,5 °C,[305][306] což je každoročně více, než jsou klimatické cíle. Kolísání je dáno tím, že oběžná dráha Země kolem Slunce je mírně excentrická, skutečný tok sluneční energie (solární iradiance) na Zemi během roku kolísá. Odchylky proti hodnotě sluneční konstanty činí přibližně ±3,4 %.
Kritika používání emocí při prosazování opatření
Apelování na emoce (argumentum ad passiones) může být argumentační klam. Mezi výzkumníky a komunikátory v oblasti změny klimatu existuje jasné přesvědčení, že taktika vzbuzování strachu na podporu preventivní motivace a chování není v souvislosti s komunikací a zapojením se do boje proti změně klimatu účinná ani přiměřená,[307] emoce přitom hrají velkou roli při přijímání opatření v boji s klimatickou změnou.[308] Naopak nové studie ukazují, že správné vzdělání dětí o klimatické změně má zpětný vliv i na postoje jejich rodičů.[309]
Kritika volby zobrazení klimatických map světa
Volba mapového zobrazení může působit klamně. I v současné době klimatologové používají zavádějící zobrazení jako je ekvidistantní válcová projekce,[pozn. 3] která zobrazením zvětšují vlivy na pólech,[310][311] místo aby byla použita zobrazení se stejným vlivem plochy (například stejnoploché Mollweidovo zobrazení). Zpráva IPCC AR6 z roku 2021[312] používá téměř výhradně nestejnoploché Robinsonovo zobrazení (případně nestejnoplochou válcovou projekci),[pozn. 4] které National Geographic Society nahradila již roku 1998. UNESCO (spadající k OSN jako IPCC) od 2012 doporučuje jako korektní stejnoploché Gall-Petersovo zobrazení. Nestejnoploché zobrazení je politicky nekorektní,[313] ale IPCC jej používá i ve zprávě pro Shrnutí pro tvůrce politik (SPM).
Odlišné politické názory
- V roce 1992 vyšla z u příležitosti Summitu Země tzv. Heidelberská výzva.[314] Výzva je velmi obecná a volá po nezávislé vědě. K výzvě se připojilo přes 4000 vědců, včetně 72 nositelů Nobelovy ceny. Výzva říká, že Mezinárodní panel pro změnu klimatu (IPCC) by též měl mít část vědců, kteří jsou vůči globálnímu oteplování skeptičtí. Výzva vznikla z původní iniciativy tabákového průmyslu, který se snažil dokázat, že část vědy, například environmentální vědy jsou "nezdravá věda" ("junk science").[315][316]
- Téma tzv. globálního oteplování se též výrazně odráží ve světové politice. Nejvýraznější je klimaskepticismus v republikánské straně USA. Ovšem konzervatismus s postojem většinou nesouvisí.[317] Někteří politici, zejména bývalý prezident USA George W. Bush,[318] bývalý ministerský předseda Austrálie John Howard a někteří intelektuálové jako Bjørn Lomborg[319] a Ronald Bailey[320] tvrdí, že cena za útlum globálního oteplování nesmí být příliš vysoká. George W. Bush prohlásil: „Chceme redukovat skleníkové plyny… Ale Kjótský protokol je naprosto špatný v základních principech.“[321] Právě USA a Austrálie jsou jediné státy světa, kteří Kjótský protokol nepodepsaly.[322] Producent, režisér a dokumentarista Martin Durkin v reakci na film Nepříjemná pravda natočil dokumentární film Velký podvod s globálním oteplováním, který nepopírá globální oteplování, ale zpochybňuje vliv člověka a CO2 na tento jev.[323]
- Republikáni se v USA staví proti demokratům i v politizované otázce globálního oteplování.[324] Prezident USA Donald Trump roku 2017 oznámil odstoupení od dohody o klimatu.[325]
- Archeolog Miroslav Bárta uvádí, že s globálním oteplováním to nebude „tak horké“ a že i ve starověku byla věda dělána na politickou objednávku.[326] Nositel Nobelovy ceny John F. Clauser tvrdí, že klimatická změna je jen zástupný problém elit.[327]
- V České republice se mezi nejznámější osobnosti zpochybňující antropogenní vliv na globální oteplování řadí bývalý prezident Václav Klaus.[328][329][330] Své názory vyjádřil mj. v knize Modrá, nikoli zelená planeta. Klimatolog Ladislav Metelka vyjádřil názor, že Klausovy názory nejsou vědecky dostatečně podložené.[331]
- Ke skeptikům patří řada předních vědců jako bývalý prezident Světové federace vědců A. Zichichi a další.[332]
- V březnu 2012 protestovalo 50 významných bývalých zaměstnanců NASA proti klima-alarmismu NASA. V dopise adresovanému řediteli NASA apelují, aby Goddardův ústav (GISS) do svých prohlášení nezahrnoval vědecky nepodložená tvrzení (jehož zdrojem je vedení GISS, tedy James Hansen), že lidmi vyrobený oxid uhličitý má mít katastrofický dopad na globální změnu klimatu. Tuto hypotézu označují za extrémní názor a upozorňují, že pro stovky známých klimatologů a desítky tisíc dalších vědců jsou taková tvrzení nedůvěryhodná, což podle nich dokazuje nejasnost vědeckého výzkumu v této otázce. Upozorňují že, v ohrožení je jak pověst vesmírné agentury, tak i pověst vědy jako takové. Jako vědecký zdroj, ze kterého vychází jejich obavy, uvádí Harrisona Schmitta a Waltera Cunninghama.[333][334]
Odkazy
Poznámky
- ↑ S výjimkou roků 2008 a 2011 jsou všechny roky 21. století teplejší než rok 2016, který byl nejteplejším ve 20. století.
- ↑ Obecně trend za pouhých 10 let (navíc se projevil jen na mírně nadpoloviční ploše - pouze 57 %) nelze extrapolovat na delší období
- ↑ Viz např. https://www.nature.com/articles/s41467-018-03132-z - Wetter summers can intensify departures from natural variability in a warming climate
- ↑ [1] například na stranách TS-139, TS-148, I-192, 2-187, 3-155, 4-172 atd.
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Kontroverse um die globale Erwärmung na německé Wikipedii a Global warming controversy na anglické Wikipedii.
- ↑ ORESKES, Naomi. The Scientific Consensus on Climate Change. Science. 2004-12-03, roč. 306, čís. 5702, s. 1686–1686. Taková prohlášení naznačují, že ve vědecké komunitě mohou existovat podstatné neshody ohledně reality antropogenní změny klimatu. Není tomu tak. [...] Politici, ekonomové, novináři a další mohou mít dojem, že mezi vědci zabývajícími se klimatem panuje zmatek, nesouhlas nebo neshoda, ale tento dojem je nesprávný.. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 0036-8075. DOI 10.1126/science.1103618. (anglicky)
- ↑ Advancing the science of climate change. Příprava vydání National Research Council (U.S.). S.l.: Nat'L Academies Press 503 s. ISBN 978-0-309-14588-6. (str. 1) ...existuje silný a věrohodný soubor důkazů, který se opírá o řadu výzkumů a dokládá, že klima se mění a že tyto změny jsou z velké části způsobeny lidskou činností. Ačkoli je třeba se ještě mnohé dozvědět, základní jev, vědecké otázky a hypotézy byly důkladně prozkoumány a obstály tváří v tvář seriózní vědecké diskusi a pečlivému vyhodnocení alternativních vysvětlení.... (s. 21-22) Některé vědecké závěry nebo teorie byly tak důkladně prozkoumány a otestovány a podpořeny tolika nezávislými pozorováními a výsledky, že pravděpodobnost, že se následně ukáže, že se mýlí, je mizivá. Takové závěry a teorie jsou pak považovány za ustálená fakta. To je případ závěrů, že se zemský systém otepluje a že za toto oteplování může s velkou pravděpodobností lidská činnost..
- ↑ Understanding and Responding to Climate Change. dels-old.nas.edu [online]. United States National Academy of Sciences, 2008 [cit. 2023-10-23]. Většina vědců se shoduje, že oteplování v posledních desetiletích je způsobeno především lidskou činností, která zvýšila množství skleníkových plynů v atmosféře.. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2013-04-23.
- ↑ Is global warming just a giant natural fluctuation?. Newsroom [online]. [cit. 2023-10-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LOVEJOY, S. Scaling fluctuation analysis and statistical hypothesis testing of anthropogenic warming. Climate Dynamics. 2014-05-01, roč. 42, čís. 9, s. 2339–2351. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 1432-0894. DOI 10.1007/s00382-014-2128-2. (anglicky)
- ↑ IPCC AR5 WG1 SPM 2013
- ↑ BRIGHAM‐GRETTE, Julie; ANDERSON, Scott; CLAGUE, John. Petroleum geologists' award to novelist Crichton is inappropriate. Eos, Transactions American Geophysical Union. 2006-09-05, roč. 87, čís. 36, s. 364–364. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 0096-3941. DOI 10.1029/2006EO360008. (anglicky)
- ↑ Climate change: what it means for us, our children, and our grandchildren. Příprava vydání Joseph F. DiMento, Pamela Doughman. Cambridge, Massachusetts: MIT Press 217 s. (American and comparative environmental policy). ISBN 978-0-262-54193-0, ISBN 978-0-262-04241-3. S. 68.
- ↑ a b c STODDARD, Isak; ANDERSON, Kevin; CAPSTICK, Stuart. Three Decades of Climate Mitigation: Why Haven't We Bent the Global Emissions Curve?. Annual Review of Environment and Resources. 2021-10-18, roč. 46, čís. 1, s. 653–689. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 1543-5938. DOI 10.1146/annurev-environ-012220-011104. (anglicky)
- ↑ MANN, Michael; TOLES, Tom. The Madhouse Effect: How Climate Change Denial Is Threatening Our Planet, Destroying Our Politics, and Driving Us Crazy. [s.l.]: Columbia University Press Dostupné online. ISBN 978-0-231-54181-7. DOI 10.7312/mann17786. (anglicky)
- ↑ ORESKES, Naomi; CONWAY, Erik M. Merchants of doubt: how a handful of scientists obscured the truth on issues from tobacco smoke to global warming. Paperback. ed. vyd. London: Bloomsbury 355 s. ISBN 978-1-4088-2483-2.
- ↑ Annual 2023 Global Climate Report. National Centers for Environmental Information (NCEI) [online]. Národní úřad pro oceán a atmosféru (NOAA) [cit. 2024-05-04]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Scientific Consensus: Earth's Climate is Warming. Climate Change: Vital Signs of the Planet [online]. [cit. 2023-10-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Climate Change 2021 – The Physical Science Basis: Working Group I Contribution to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. Summary for Policymakers. IPCC [online]. Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), 2023-07-06 [cit. 2024-05-04]. Dostupné online. DOI 10.1017/9781009157896.001. (anglicky)
- ↑ ANDEREGG, William R. L.; PRALL, James W.; HAROLD, Jacob; SCHNEIDER, Stephen H. Expert credibility in climate change. S. 12107–12109. Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS) [online]. Národní akademie věd Spojených států amerických (NAS, 2010-07-06 [cit. 2024-05-04]. Roč. 107, čís. 27, s. 12107–12109. Dostupné online. DOI 10.1073/pnas.1003187107. (anglicky)
- ↑ BOYKOFF, Maxwell T; BOYKOFF, Jules M. Balance as bias: global warming and the US prestige press. Global Environmental Change. 2004-07-01, roč. 14, čís. 2, s. 125–136. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 0959-3780. DOI 10.1016/j.gloenvcha.2003.10.001.
- ↑ a b ORESKES, Naomi; CONWAY, Erik. Merchants of doubt : how a handful of scientists obscured the truth on issues from tobacco smoke to global warming. archive.org [online]. Bloomsbury Press, 2010 [cit. 2023-10-23]. Dostupné online.
- ↑ Surface Temperature Reconstructions for the Last 2,000 Years. Washington, D.C.: National Academies Press Dostupné online. ISBN 978-0-309-10225-4. DOI 10.17226/11676. DOI: 10.17226/11676.
- ↑ public support for climate and energy policies in march 2012. environment.yale.edu [online]. George Mason University [cit. 2023-10-23]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-09-13.
- ↑ VIDAL, John; EDITOR, environment. Climate sceptic Willie Soon received $1m from oil companies, papers show. The Guardian. 2011-06-28. Dostupné online [cit. 2023-10-23]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ NASA GISS: NASA News & Feature Releases: NASA, NOAA Find 2014 Warmest Year in Modern Record. www.giss.nasa.gov [online]. [cit. 2019-07-28]. Dostupné online.
- ↑ LEISEROWITZ, A.; CARMAN, J.; BUTTERMORE, N.; WANG, X.; ROSENTHAL, S.; MARLON, J.; MULCAHY, K. New Haven, CT, U.S.: Yale Program on Climate Change Communication and Facebook Data for Good, 2021-06. Dostupné online.
- ↑ The Peoples' Climate Vote | United Nations Development Programme. UNDP [online]. [cit. 2023-10-24]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Public perceptions on climate change [online]. 2022 [cit. 2023-10-24]. Dostupné online.
- ↑ POWELL, James. Scientists Reach 100% Consensus on Anthropogenic Global Warming. Bulletin of Science, Technology & Society. 2017-12, roč. 37, čís. 4, s. 183–184. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 0270-4676. DOI 10.1177/0270467619886266. (anglicky)
- ↑ LYNAS, Mark; HOULTON, Benjamin Z; PERRY, Simon. Greater than 99% consensus on human caused climate change in the peer-reviewed scientific literature. Environmental Research Letters. 2021-10-19, roč. 16, čís. 11, s. 114005. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 1748-9326. DOI 10.1088/1748-9326/ac2966.
- ↑ MYERS, Krista F; DORAN, Peter T; COOK, John. Consensus revisited: quantifying scientific agreement on climate change and climate expertise among Earth scientists 10 years later. Environmental Research Letters. 2021-10-01, roč. 16, čís. 10, s. 104030. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 1748-9326. DOI 10.1088/1748-9326/ac2774.
- ↑ SPARKMAN, Gregg; GEIGER, Nathan; WEBER, Elke U. Americans experience a false social reality by underestimating popular climate policy support by nearly half. Nature Communications. 2022-08-23, roč. 13, čís. 1, s. 4779. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 2041-1723. DOI 10.1038/s41467-022-32412-y. PMID 35999211. (anglicky)
- ↑ ATSKE, Sara. Climate Change Remains Top Global Threat Across 19-Country Survey [online]. 2022-08-31 [cit. 2023-10-24]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ BODANSKY, Daniel. The History of the Global Climate Change Regime. graduateinstitute.ch [online]. 2001 [cit. 2023-10-24]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2014-03-27.
- ↑ Temperatures are rising, but soil is getting wetter—why?. phys.org [online]. [cit. 2024-02-09]. Dostupné online.
- ↑ MCCRIGHT, Aaron M.; DUNLAP, Riley E. Challenging Global Warming as a Social Problem: An Analysis of the Conservative Movement's Counter-Claims. Social Problems. 2000-11, roč. 47, čís. 4, s. 499–522. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 0037-7791. DOI 10.2307/3097132.
- ↑ Speech to the Royal Society | Margaret Thatcher Foundation. www.margaretthatcher.org [online]. [cit. 2023-10-24]. Dostupné online.
- ↑ CARVALHO, Anabela. Ideological cultures and media discourses on scientific knowledge: re-reading news on climate change. Public Understanding of Science. 2007-04, roč. 16, čís. 2, s. 223–243. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 0963-6625. DOI 10.1177/0963662506066775. (anglicky)
- ↑ HARVEY, Fiona. Charles: 'Climate change sceptics are turning Earth into dying patient'. The Guardian. 2013-05-09. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ Confronting climate change: risks, implications and responses. Příprava vydání Irving M. Mintzer, Stockholm Environment Institute. Reprinted. vyd. Cambridge: Cambridge Univ. Press 382 s. ISBN 978-0-521-42091-4, ISBN 978-0-521-42109-6. S. 265–272.
- ↑ U.S. Energy Information Administration - EIA - Independent Statistics and Analysis. www.eia.gov [online]. [cit. 2023-10-24]. Dostupné online.
- ↑ More in Europe worry about climate than in U.S., poll shows - Health & Science - International Herald Tribune. web.archive.org [online]. 2007-01-06 [cit. 2023-10-24]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2007-01-06.
- ↑ Little Consensus on Global Warming [online]. 2006-07-12 [cit. 2023-10-24]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Europeans’ attitudes towards climate change [online]. 2008 [cit. 2023-10-24]. Dostupné online.
- ↑ BBC switches off climate special. news.bbc.co.uk. 2007-09-05. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. (anglicky)
- ↑ PLUNKETT, John. BBC drops climate change special. The Guardian. 2007-09-05. Dostupné online [cit. 2023-10-24]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ MCCARTHY, Michael. Global warming: Too hot to handle for the BBC. The Independent. 2007-08-06. Dostupné online.
- ↑ ORESKES, Naomi; CONWAY, Erik M. Merchants of doubt: how a handful of scientists obscured the truth on issues from tobacco smoke to global warming. New York: Bloomsbury press, 2010. Dostupné online. ISBN 978-1-59691-610-4.
- ↑ Research pair suggest global warming almost completely natural (Update). phys.org [online]. [cit. 2019-07-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ READFEARN, Graham. Why the IPA's claim global warming is natural is 'junk science' | Graham Readfearn. The Guardian. 2017-08-25. Dostupné online [cit. 2019-07-29]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ LINDZEN, Richard. Resisting climate hysteria. Climate Realists. 2009, s. 2009. Dostupné online [cit. 2014-02-13]. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ ESPER, Jan, Frank, David C.; Timonen, Mauri; Zorita, Eduardo; Wilson, Rob J. S.; Luterbacher, Jürg; Holzkämper, Steffen; Fischer, Nils; Wagner, Sebastian; Nievergelt, Daniel; Verstege, Anne; Büntgen, Ulf. Orbital forcing of tree-ring data. Nature Climate Change. 2012-07-08, roč. 2, čís. 12, s. 862–866. DOI 10.1038/nclimate1589.
- ↑ ESPER, Jan. Climate in northern Europe reconstructed for the past 2,000 years: Cooling trend calculated precisely for the first time [online]. Univerzita Johannese Gutenberga, 2012-07-09 [cit. 2021-10-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-09-08. (anglicky)
- ↑ GRINSTED, Aslak, Moore, J. C.; Jevrejeva, S. Reconstructing sea level from paleo and projected temperatures 200 to 2100 ad. Climate Dynamics. 2009-01-06, roč. 34, čís. 4, s. 461–472. DOI 10.1007/s00382-008-0507-2.
- ↑ a b c BORENSTEIN, Seth. Study: Earth's roughly warmest in about 100,000 years. phys.org [online]. 2016-09-26 [cit. 2019-07-29]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ http://www.atmos.washington.edu/~dargan/587/chap5.pdf - Information from Paleoclimate Archives - IPCC AR5: CH 5 LANDON BURGENER & AUSTIN PHILLIPS
- ↑ NEUKOM, Raphael; STEIGER, Nathan; GÓMEZ-NAVARRO, Juan José. No evidence for globally coherent warm and cold periods over the preindustrial Common Era. Nature. 2019-07, roč. 571, čís. 7766, s. 550–554. Dostupné online [cit. 2019-07-29]. ISSN 0028-0836. DOI 10.1038/s41586-019-1401-2. (En)
- ↑ BRÖNNIMANN, Stefan; FRANKE, Jörg; NUSSBAUMER, Samuel U. Last phase of the Little Ice Age forced by volcanic eruptions. Nature Geoscience. 2019-07-24. Dostupné online [cit. 2019-07-29]. ISSN 1752-0894. DOI 10.1038/s41561-019-0402-y. (En)
- ↑ Consistent multidecadal variability in global temperature reconstructions and simulations over the Common Era. Nature Geoscience. 2019-07-24. Dostupné online [cit. 2019-07-29]. ISSN 1752-0894. DOI 10.1038/s41561-019-0400-0. (En)
- ↑ SVENSMARK, Henrik. Cosmoclimatology: a new theory emerges. Astronomy & Geophysics. 2007-02-01, roč. 48, čís. 1, s. 1.18–1.24. Dostupné online. DOI 10.1111/j.1468-4004.2007.48118.x.
- ↑ SVENSMARK, Henrik. Influence of cosmic rays on Earth's climate. [s.l.]: DMI, 1998. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Indirect Effects of the Sun on Earth's Climate. Watts Up With That? [online]. 2017-06-10 [cit. 2019-07-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LOCKWOOD, M. Long-term variations in the magnetic fields of the Sun and the heliosphere: Their origin, effects, and implications. Journal of Geophysical Research. 2001, s. 16021. Dostupné online [cit. 2014-07-29]. ISSN 0148-0227. DOI 10.1029/2000JA000115. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ VIEIRA, L. E. A., S. K. Solanki. Evolution of the solar magnetic flux on time scales of years to millenia. Astronomy and Astrophysics. 2010-01, s. –100. Dostupné online [cit. 2014-07-29]. ISSN 1432-0746 0004-6361, 1432-0746. DOI 10.1051/0004-6361/200913276. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ BENESTAD, Rasmus E. Are there persistent physical atmospheric responses to galactic cosmic rays?. Environmental Research Letters. 2013-09-01, s. 035049. Dostupné online [cit. 2014-07-29]. ISSN 1748-9326. DOI 10.1088/1748-9326/8/3/035049. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ What's the link between cosmic rays and climate change? [online]. [cit. 2014-07-29]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Cosmic radiation causes fluctuations in global temperatures, but doesn't cause climate change. phys.org [online]. [cit. 2019-07-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MELOTT, Adrian L.; THOMAS, Brian C. From Cosmic Explosions to Terrestrial Fires?. S. 475–481. The Journal of Geology [online]. 2019-07. Roč. 127, čís. 4, s. 475–481. Dostupné online. DOI 10.1086/703418. (anglicky)
- ↑ SINGH, Ashok K.; BHARGAWA, Asheesh. Delineation of possible influence of solar variability and galactic cosmic rays on terrestrial climate parameters. S. 1831–1842. Advances in Space Research [online]. 2020-04. Roč. 65, čís. 7, s. 1831–1842. Dostupné online. DOI 10.1016/j.asr.2020.01.006. (anglicky)
- ↑ MIAMI, Beta Analytic 4985 S. W. 74th Court. Bomb Carbon Effect, Radiocarbon Testing - Beta Analytic. Carbon Dating Service, AMS Miami - Beta Analytic [online]. 2015-04-14 [cit. 2023-07-28]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SVENSMARK, Henrik. Cosmoclimatology: a new theory emerges. Astronomy & Geophysics. 2007-02-01, roč. 48, čís. 1, s. 1.18–1.24. DOI 10.1111/j.1468-4004.2007.48118.x.
- ↑ Large effect of Solar activity on Earth's energy budget. phys.org [online]. 2021-10-12 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MIHULKA, Stanislav. Svensmark vrací úder: Kosmické záření ovlivňuje oblačnost!. osel.cz [online]. 2009-10-11 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online.
- ↑ USOSKIN, Ilya G., Kovaltsov, Gennady A. Cosmic rays and climate of the Earth: Possible connection. Comptes Rendus Geoscience. 2008-07-01, roč. 340, čís. 7, s. 441–450. DOI 10.1016/j.crte.2007.11.001.
- ↑ LAUT, Peter. Solar activity and terrestrial climate: an analysis of some purported correlations. Journal of Atmospheric and Solar-Terrestrial Physics. 2003-05-01, roč. 65, čís. 7, s. 801–812. DOI 10.1016/S1364-6826(03)00041-5.
- ↑ EVAN, Amato T., Heidinger, Andrew K.; Vimont, Daniel J. Arguments against a physical long-term trend in global ISCCP cloud amounts. Geophysical Research Letters. 2007-02-17, roč. 34, čís. 4. DOI 10.1029/2006GL028083.
- ↑ LAM, Mai Mai; TINSLEY, Brian A. Solar wind-atmospheric electricity-cloud microphysics connections to weather and climate. Journal of Atmospheric and Solar-Terrestrial Physics. 2016-11-01, roč. 149, s. 277–290. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 1364-6826. DOI 10.1016/j.jastp.2015.10.019.
- ↑ Japanese Scientists: IPCC Models Sloppy And Lopsided, Major Factors “Not Adequately Represented”. iowaclimate.org [online]. 2018-07-14 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ITOH, Kiminori; MATSUO, Shinya; SERIZAWA, Hiroshi; YAMASHITA, Kazuyoshi; AMEMIYA, Takashi. The Solar Wind and Climate: Evaluating the Influence of the Solar Wind on Temperature and Teleconnection Patterns Using Correlation Maps. arxiv.org [online]. 2018-07-01. Dostupné online. arXiv arXiv:1807.03976. Bibcode 2018arXiv180703976I. (anglicky)
- ↑ MALINIEMI, Ville; ASIKAINEN, Timo; MURSULA, Kalevi. Winds of winter: How solar wind driven particle precipitation can affect northern winters. S. 5970. ui.adsabs.harvard.edu [online]. 2018-04-01. S. 5970. Dostupné online. Bibcode 2018EGUGA..20.5970M. (anglicky)
- ↑ HE, Sheng-Ping; WANG, Hui-Jun; GAO, Yong-Qi; LI, Fei; LI, Hui; WANG, Chi. Influence of solar wind energy flux on the interannual variability of ENSO in the subsequent year. S. 165–172. Atmospheric and Oceanic Science Letters [online]. 2018-03-04. Roč. 11, čís. 2, s. 165–172. Dostupné online. DOI 10.1080/16742834.2018.1436367. (anglicky)
- ↑ HE, Shengping; WANG, Huijun; LI, Fei; LI, Hui; WANG, Chi. Solar-wind–magnetosphere energy influences the interannual variability of the northern-hemispheric winter climate. S. 141–148. National Science Review [online]. 2020-01-01. Roč. 7, čís. 1, s. 141–148. Dostupné online. DOI 10.1093/nsr/nwz082. (anglicky)
- ↑ https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter05_FINAL.pdf - IPCC, AR5, WG1, Chapter 5, str. 385
- ↑ SHAVIV, Nir J., Ján Veizer. Celestial driver of Phanerozoic climate?. GSA today. 2003, s. 4–10. Dostupné online [cit. 2014-01-29]. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Archivovaná kopie. ruby.fgcu.edu [online]. [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2014-02-02. - ↑ IPCC TAR WG1, kapitola 3.7.3.2
- ↑ A critique on Veizer’s Celestial Climate Driver [online]. RealClimate.org. Dostupné online.
- ↑ http://www.climatedepot.com/2014/06/10/meet-nasas-new-james-hansen-gavin-schmidt-the-man-who-hates-debate-loses-when-he-does-debate-has-been-criticized-by-prominent-scientists-for/ - Meet NASA’s New ‘James Hansen’ – Gavin Schmidt – the man who hates debate & loses when he does debate – He has been criticized by prominent scientists for ‘erroneously communicating the reality of the how climate system is actually behaving’
- ↑ Climate Depot - Bias and Credibility. Media Bias/Fact Check [online]. Media Bias Fact Check, 2024-05-16 [cit. 2024-05-17]. Dostupné online.
- ↑ BOULILA, Slah; LASKAR, Jacques; HAQ, Bilal U.; GALBRUN, Bruno; HARA, Nathan. Long-term cyclicities in Phanerozoic sea-level sedimentary record and their potential drivers. S. 128–136. Global and Planetary Change [online]. 2018-06. Roč. 165, s. 128–136. Dostupné online. DOI 10.1016/j.gloplacha.2018.03.004. (anglicky)
- ↑ LU, Qing-Bin. Cosmic-ray-driven electron-induced reactions of halogenated molecules adsorbed on ice surfaces: Implications for atmospheric ozone depletion and global climate change. Physics Reports. 2010-02, s. 141-167. Dostupné online [cit. 2013-06-03]. ISSN 0370-1573. DOI 10.1016/j.physrep.2009.12.002. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ GROOSS, Jens-Uwe, Rolf Müller. Do cosmic-ray-driven electron-induced reactions impact stratospheric ozone depletion and global climate change?. Atmospheric Environment. 2011-06, s. 3508-3514. Dostupné online [cit. 2013-06-03]. ISSN 1352-2310. DOI 10.1016/j.atmosenv.2011.03.059. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ LU, Qing-Bin. On Cosmic-Ray-Driven Electron Reaction Mechanism for Ozone Hole and Chlorofluorocarbon Mechanism for Global Climate Change. arxiv.org. 2012-10-04. Dostupné online [cit. 2013-06-03]. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ https://climateaudit.org/2008/01/24/hansen-1988-details-of-forcing-projections/ - Hansen 1988: Details of Forcing Projections
- ↑ Scientists reveal how landmark CFC ban gave planet fighting chance against global warming. phys.org [online]. 2021-08-18 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Climatic consequences of the process of saturation of radiation absorption in gases. www.sciencedirect.com [online]. [cit. 2024-02-24]. Dostupné online.
- ↑ State dependence of CO2 forcing and its implications for climate sensitivity. www.science.org [online]. [cit. 2024-02-24]. Dostupné online.
- ↑ RUDDIMAN, William F. How Did Humans First Alter Global Climate?. Scientific American. 2005-3, roč. 292, čís. 3, s. 46–53. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0036-8733. DOI 10.1038/scientificamerican0305-46.
- ↑ https://agupubs.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.1002/2015RG000503 - Late Holocene climate: Natural or anthropogenic?
- ↑ TOLLEFSON, Jeff. The 8,000-year-old climate puzzle. Nature. 2011-03-25. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0028-0836. DOI 10.1038/news.2011.184. (anglicky)
- ↑ Predicting unpredictability: Information theory offers new way to read ice cores. phys.org [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://veda.instory.cz/zeme-priroda/1788-muze-za-globalni-oteplovani-skutecne-prumysl-led-v-antarktide-prozradil-ze-problemy-s-uhlikem-se-datuji-pred-14-stoleti.html - Může za globální oteplování skutečně průmysl? Led v Antarktidě prozradil, že problémy s uhlíkem se datují před 14. století
- ↑ Earliest human-made climate change took place 11,500 years ago: The earliest geological indication of humans' impact on the environment discovered in the Dead Sea, Tel Aviv University researchers say. ScienceDaily [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Ancient farmers spared us from glaciers but profoundly changed Earth's climate. phys.org [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ DUBOIS, Nathalie; SAULNIER-TALBOT, Émilie; MILLS, Keely; GELL, Peter; BATTARBEE, Rick; BENNION, Helen; CHAWCHAI, Sakonvan. First human impacts and responses of aquatic systems: A review of palaeolimnological records from around the world. S. 28–68. The Anthropocene Review [online]. 2018-04. Roč. 5, čís. 1, s. 28–68. Dostupné online. DOI 10.1177/2053019617740365. (anglicky)
- ↑ a b WYRWOLL, Karl-Heinz. How Aboriginal burning changed Australia's climate. theconversation.com [online]. 2012-01-11 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Climate Change and Land — IPCC [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ DAMON, P. E., Kunen, S. M. Global Cooling?. Science. 1976-08-06, roč. 193, čís. 4252, s. 447–453. DOI 10.1126/science.193.4252.447.
- ↑ SCHNEIDER, Stephen H. Against instant books. S. 650–650. Nature [online]. 1977-12. Roč. 270, čís. 5639, s. 650–650. Dostupné online. DOI 10.1038/270650a0. Bibcode 1977Natur.270..650S. (anglicky)
- ↑ Dreck in Maßen macht mehr Regen. www.mpg.de [online]. [cit. 2019-08-07]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Mother Jones [online]. [cit. 2019-08-04]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MCGRATH, Matt. Warming 'pause' may last until 2025. www.bbc.com. 2014-08-21. Dostupné online [cit. 2019-08-04]. (anglicky)
- ↑ Hansen, Sato, Ruedy. Global Temperature Update Through 2012 [online]. 2013-01-15. Dostupné online.
- ↑ FOSTER, Grant, Rahmstorf, Stefan. Global temperature evolution 1979–2010. Environmental Research Letters. 2011-01-01, roč. 6, čís. 4, s. 044022. DOI 10.1088/1748-9326/6/4/044022.
- ↑ KARL, T. R.; ARGUEZ, A.; HUANG, B. Possible artifacts of data biases in the recent global surface warming hiatus. Science. 2015-06-26, roč. 348, čís. 6242, s. 1469–1472. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 0036-8075. DOI 10.1126/science.aaa5632. (anglicky)
- ↑ JOHNSON, Scott K. Thorough, not thoroughly fabricated: The truth about global temperature data. Ars Technica [online]. 2016-01-21 [cit. 2019-07-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ The Recent Global Surface Warming Hiatus | National Centers for Environmental Information (NCEI) formerly known as National Climatic Data Center (NCDC). www.ncdc.noaa.gov [online]. [cit. 2019-07-31]. Dostupné online.
- ↑ Scientists Cast Doubt On An Apparent 'Hiatus' In Global Warming. NPR.org [online]. [cit. 2019-07-31]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MATHIESEN, Karl. Global warming 'pause' didn't happen, study finds. The Guardian. 2015-06-04. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ WENDEL, JoAnna. Global Warming "Hiatus" Never Happened, Study Says. Eos. 2015-06-05, roč. 96. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 2324-9250. DOI 10.1029/2015EO031147.
- ↑ DAI, Aiguo; FYFE, John C.; XIE, Shang-Ping. Decadal modulation of global surface temperature by internal climate variability. Nature Climate Change. 2015-6, roč. 5, čís. 6, s. 555–559. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 1758-678X. DOI 10.1038/nclimate2605. (anglicky)
- ↑ FYFE, John C.; MEEHL, Gerald A.; ENGLAND, Matthew H. Making sense of the early-2000s warming slowdown. Nature Climate Change. 2016-3, roč. 6, čís. 3, s. 224–228. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 1758-678X. DOI 10.1038/nclimate2938. (anglicky)
- ↑ TRENBERTH, K. E. Has there been a hiatus?. Science. 2015-08-14, roč. 349, čís. 6249, s. 691–692. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 0036-8075. DOI 10.1126/science.aac9225. (anglicky)
- ↑ ADMIN, C. C. R. Climate Change Reconsidered [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Heartland Institute - SourceWatch. www.sourcewatch.org [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ TOLLEFSON, Jeff. Climate-change politics: The sceptic meets his match. Nature. 2011-7, roč. 475, čís. 7357, s. 440–441. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0028-0836. DOI 10.1038/475440a. (anglicky)
- ↑ Heart of the matter. Nature. 2011-07, roč. 475, čís. 7357, s. 423–424. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1476-4687. DOI 10.1038/475423b. (anglicky)
- ↑ Climate Change Deniers Don't Deserve an Equal Voice. HuffPost Canada [online]. 2013-09-25 [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ NUCCITELLI, Dana. The 5 stages of climate denial are on display ahead of the IPCC report | Dana Nuccitelli. The Guardian. 2013-09-16. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ Did Patrick Moore, a Doubter of Anthropogenic Climate Change, Co-Found Greenpeace?. Snopes.com [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Strašení globálním oteplováním je absurdní, dokazuje environmentalista. National Geographic Česko [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ WILLIAMS, Tom. BBC removes list of 'positive' impacts of climate change after furious backlash. Metro [online]. 2021-07-03 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ NATUREWORLDNEWS. Cold Weather: More Deadly Than Extremely Hot Days. Nature World News [online]. 2015-05-21 [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ IRFAN, Umair. The polar vortex is bringing life-threatening wind chills. But are cold snaps deadlier than heat waves?. Vox [online]. 2018-01-17 [cit. 2019-08-11]. Dostupné online.
- ↑ ZHAO, Qi; GUO, Yuming; YE, Tingting; GASPARRINI, Antonio; TONG, Shilu; OVERCENCO, Ala; URBAN, Aleš. Global, regional, and national burden of mortality associated with non-optimal ambient temperatures from 2000 to 2019: a three-stage modelling study. S. e415–e425. The Lancet Planetary Health [online]. 2021-07. Roč. 5, čís. 7, s. e415–e425. Dostupné online. DOI 10.1016/S2542-5196(21)00081-4. (anglicky)
- ↑ Excess mortality attributed to heat and cold: a health impact assessment study in 854 cities in Europe. www.thelancet.com [online]. [cit. 2023-11-21]. Dostupné online.
- ↑ Study Finds Plant Growth Surges as CO2 Levels Rise. www.climatecentral.org [online]. [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ CO2 fertilization greening the Earth. phys.org [online]. [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Climate study finds human fingerprint in Northern Hemisphere greening. phys.org [online]. [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SNEED, Annie. Ask the Experts: Does Rising CO2 Benefit Plants?. Scientific American [online]. [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Enhanced levels of carbon dioxide are likely cause of global dryland greening, study says. phys.org [online]. [cit. 2019-08-11]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Higher global gross primaryproductivityunder futureclimate with more advancedrepresentations ofphotosynthesis. www.science.org [online]. [cit. 2023-11-18]. Dostupné online.
- ↑ DRÁBEK, Karel. Čas katedrál. iDNES.cz [online]. 2013-01-10 [cit. 2019-08-20]. Dostupné online.
- ↑ YOUNG, N. E., Schweinsberg, A. D.; Briner, J. P.; Schaefer, J. M. Glacier maxima in Baffin Bay during the Medieval Warm Period coeval with Norse settlement. Science Advances. 2015-12-04, roč. 1, čís. 11, s. e1500806–e1500806. DOI 10.1126/sciadv.1500806. (anglicky)
- ↑ Study undercuts idea that 'medieval warm period' was global. phys.org. 2015-12-04. Dostupné online [cit. 2015-12-05]. (anglicky)
- ↑ Abel, Wilhelm. Geschichte der deutschen Landwirtschaft vom frühen Mittelalter bis zum 19. Jahrhundert. Stuttgart: [s.n.], 1967. S. 43–44.
- ↑ Human-made climate change may be suppressing the next ice age (Update). phys.org [online]. [cit. 2019-08-20]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Global warming increases rain in world's driest areas. phys.org [online]. [cit. 2019-08-20]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Earth is losing its fire power. phys.org [online]. [cit. 2019-08-20]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ STEVENS‐RUMANN, Camille S.; KEMP, Kerry B.; HIGUERA, Philip E. Evidence for declining forest resilience to wildfires under climate change. Ecology Letters. 2018, roč. 21, čís. 2, s. 243–252. Dostupné online [cit. 2019-08-20]. ISSN 1461-0248. DOI 10.1111/ele.12889. (anglicky)
- ↑ CNN, Ray Sanchez and Brandon Miller. Here's how climate change-driven fires are changing life in the Golden State. CNN [online]. [cit. 2019-11-07]. Dostupné online.
- ↑ HAMILTON, D. S.; HANTSON, S.; SCOTT, C. E. Reassessment of pre-industrial fire emissions strongly affects anthropogenic aerosol forcing. Nature Communications. 2018-12, roč. 9, čís. 1. Dostupné online [cit. 2019-08-20]. ISSN 2041-1723. DOI 10.1038/s41467-018-05592-9. PMID 30093678. (anglicky)
- ↑ ALEXANDER, Lisa. Introduction to heatwave indices - presentation [online]. Fiji: 2015-12-07 [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ PSD WEB TEAM. ESRL : PSD : NOAA-CIRES 20th Century Reanalysis. www.esrl.noaa.gov [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ ZAMPIERI, Matteo; RUSSO, Simone; DI SABATINO, Silvana. Global assessment of heat wave magnitudes from 1901 to 2010 and implications for the river discharge of the Alps. Science of The Total Environment. 2016-11, roč. 571, s. 1330–1339. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. DOI 10.1016/j.scitotenv.2016.07.008. (anglicky)
- ↑ YAO, Yao; YONG, Luo; JIAN-BIN, Huang. Evaluation and Projection of Temperature Extremes over China Based on CMIP5 Model. Advances in Climate Change Research. 2012-12-25, roč. 3, čís. 4, s. 179–185. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1674-9278. DOI 10.3724/SP.J.1248.2012.00179.
- ↑ MASS, Cliff. US cold wave implies nothing about global warming. The Conversation [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ BERKO, Jeffrey; INGRAM, Deborah D.; SAHA, Shubhayu; PARKER, Jennifer D. Deaths attributed to heat, cold, and other weather events in the United States, 2006-2010. S. 1–15. National Health Statistics Reports [online]. 2014-07-30. Čís. 76, s. 1–15. Dostupné online. ISSN 2164-8344. PMID 25073563. (anglicky)
- ↑ RYTI, Niilo R.I.; GUO, Yuming; JAAKKOLA, Jouni J.K. Global Association of Cold Spells and Adverse Health Effects: A Systematic Review and Meta-Analysis. S. 12–22. Environmental Health Perspectives [online]. 2016-01. Roč. 124, čís. 1, s. 12–22. Dostupné online. DOI 10.1289/ehp.1408104. (anglicky)
- ↑ RICE, Doyle. Study: Cold kills 20 times more people than heat. USA Today [online]. [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ SHI, Jun; CUI, Linli; WEN, Kangmin; TIAN, Zhan; WEI, Peipei; ZHANG, Bowen. Trends in the consecutive days of temperature and precipitation extremes in China during 1961–2015. S. 381–391. Environmental Research [online]. 2018-02. Roč. 161, s. 381–391. Dostupné online. DOI 10.1016/j.envres.2017.11.037. (anglicky)
- ↑ Warmer world may bring more local, less global, temperature variability. phys.org [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LAEPPLE, Thomas; SZE LING HO; MÜNCH, Thomas. Global patterns of declining temperature variability from the Last Glacial Maximum to the Holocene. Nature. 2018-02, roč. 554, čís. 7692, s. 356–359. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1476-4687. DOI 10.1038/nature25454. (anglicky)
- ↑ Simulations suggest poor tropical regions likely to suffer more from global warming. phys.org [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ http://edoc.gfz-potsdam.de/pik/get/8190/0/09a9b68d0185bd4b6607303be280e2b8/8190oa.pdf - Biased Estimates of Changes in Climate Extremes From Prescribed SST Simulations
- ↑ DODGSHUN, Joe. The stilling: global wind speeds slowing since 1960. phys.org [online]. 2017-10-06 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ WU, Jian; ZHA, Jinlin; ZHAO, Deming; YANG, Qidong. Changes in terrestrial near-surface wind speed and their possible causes: an overview. S. 2039–2078. Climate Dynamics [online]. 2018-09. Roč. 51, čís. 5–6, s. 2039–2078. Dostupné online. DOI 10.1007/s00382-017-3997-y. (anglicky)
- ↑ KREMLÍK, Vítězslav. Hurikány, tornáda [online]. klimaskeptik.cz [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ PAZDERA, Josef. Jak to je s hurikány?. osel.cz [online]. 2021-07-19 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ WEINKLE, Jessica; MAUE, Ryan; PIELKE, Roger. Historical Global Tropical Cyclone Landfalls*. S. 4729–4735. Journal of Climate [online]. 2012-07-01. Roč. 25, čís. 13, s. 4729–4735. Dostupné online. DOI 10.1175/JCLI-D-11-00719.1. (anglicky)
- ↑ KLOTZBACH, Philip J.; BOWEN, Steven G.; PIELKE, Roger; BELL, Michael. Continental U.S. Hurricane Landfall Frequency and Associated Damage: Observations and Future Risks. S. 1359–1376. Bulletin of the American Meteorological Society [online]. 2018-07. Roč. 99, čís. 7, s. 1359–1376. Dostupné online. DOI 10.1175/BAMS-D-17-0184.1. (anglicky)
- ↑ LEVITT, Daniel; KOMMENDA, Niko; LEVITT, Daniel. Is climate change making hurricanes worse?. The Guardian. Dostupné online [cit. 2019-11-07]. ISSN 0261-3077. (anglicky)
- ↑ RODYSILL, Jessica R.; DONNELLY, Jeffrey P.; SULLIVAN, Richard; LANE, Philip D.; TOOMEY, Michael; WOODRUFF, Jonathan D.; HAWKES, Andrea D. Historically unprecedented Northern Gulf of Mexico hurricane activity from 650 to 1250 CE. S. 19092. Scientific Reports [online]. 2020-12. Roč. 10, čís. 1, s. 19092. Dostupné online. DOI 10.1038/s41598-020-75874-0. (anglicky)
- ↑ Climate change does not cause extreme winters, new study shows. phys.org [online]. 2015-03-27 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ GUO, Shenglian; ZHANG, Yao; WANG, Ren. Large increase in global storm runoff extremes driven by climate and anthropogenic changes. Nature Communications. 2018-10-22, roč. 9, čís. 1, s. 1–10. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 2041-1723. DOI 10.1038/s41467-018-06765-2. (anglicky)
- ↑ KRETSCHMER, Marlene; COHEN, Judah; RUNGE, Jakob. Reflective stratospheric polar vortex pattern linked to North American cold-extremes. EGU General Assembly Conference Abstracts. 2018-04-00, roč. 20, s. 18155. Dostupné online [cit. 2019-11-07]. (anglicky) [nedostupný zdroj]
- ↑ EHRMANN, Thomas S.; COLUCCI, Stephen J. A thermodynamic climatology of the disturbed stratospheric polar vortex. International Journal of Climatology. 2019-06-15, roč. 39, čís. 7, s. 3241–3256. Dostupné online [cit. 2019-11-07]. ISSN 0899-8418. DOI 10.1002/joc.6015. (anglicky)
- ↑ LI, Xichen; YU KOSAKA; XIE, Shang-Ping. Increasing occurrence of cold and warm extremes during the recent global warming slowdown. Nature Communications. 2018-04-30, roč. 9, čís. 1, s. 1–12. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 2041-1723. DOI 10.1038/s41467-018-04040-y. (anglicky)
- ↑ FRANCIS, Jennifer A.; PFEIFFER, Karl; COHEN, Judah. Warm Arctic episodes linked with increased frequency of extreme winter weather in the United States. Nature Communications. 2018-03-13, roč. 9, čís. 1, s. 1–12. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 2041-1723. DOI 10.1038/s41467-018-02992-9. (anglicky)
- ↑ KHARIN, V. V.; FLATO, G. M.; ZHANG, X. Risks from Climate Extremes Change Differently from 1.5 °C to 2.0 °C Depending on Rarity. Earth's Future. 2018-5, roč. 6, čís. 5, s. 704–715. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. DOI 10.1002/2018EF000813. (anglicky)
- ↑ DUAN, Hongyu; CHEN, Dong; LIE, Jiayi. The Impact of Global Warming on Hurricane Intensity. IOP Conference Series: Earth and Environmental Science. 2018-12, roč. 199, s. 022045. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1755-1315. DOI 10.1088/1755-1315/199/2/022045. (anglicky)
- ↑ GONZÁLEZ‐ALEMÁN, Juan J.; PASCALE, Salvatore; GUTIERREZ‐FERNANDEZ, Jesús. Potential Increase in Hazard From Mediterranean Hurricane Activity With Global Warming. Geophysical Research Letters. 2019, roč. 46, čís. 3, s. 1754–1764. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1944-8007. DOI 10.1029/2018GL081253. (anglicky)
- ↑ BALAGURU, Karthik; FOLTZ, Gregory R.; LEUNG, L. Ruby. Increasing Magnitude of Hurricane Rapid Intensification in the Central and Eastern Tropical Atlantic. Geophysical Research Letters. 2018, roč. 45, čís. 9, s. 4238–4247. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 1944-8007. DOI 10.1029/2018GL077597. (anglicky)
- ↑ http://dailysignal.com/2014/03/31/five-myths-extreme-weather-global-warming/ - Five Myths About Extreme Weather and Global Warming
- ↑ Land is a Critical Resource, IPCC report says — IPCC [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ Roger Pielke. A New Study on Insured Losses and Climate Change (Blog) datum=8.11.2011 [online]. Dostupné online.
- ↑ BALL, Jeffrey. Who Will Pay for Climate Change?. The New Republic. 2015-11-04. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0028-6583.
- ↑ MILLS, E. Insurance in a Climate of Change. Science. 2005-08-12, roč. 309, čís. 5737, s. 1040–1044. Dostupné online [cit. 2019-08-10]. ISSN 0036-8075. DOI 10.1126/science.1112121. (anglicky)
- ↑ sigma explorer. www.sigma-explorer.com [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ Relevance of changing weather patterns [online]. Baden-Baden: Munich RE, 2014-10-24 [cit. 2019-08-10]. Dostupné online.
- ↑ Munich Re's analysis of natural catastrophes in 2002 - World. ReliefWeb [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ This Chart Shows Why Insurers Are Climate-Change Believers. Fortune [online]. [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ 2015 US Natural Catastrophe Losses Curbed by El Niño; Brutal North American Winter Caused Biggest Insured Losses. www.businesswire.com [online]. 2016-01-04 [cit. 2019-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://skepticalscience.com/cherrypicking-guide.html - How to use short timeframes to distort reality: a guide to cherrypicking
- ↑ https://www.aier.org/article/why-shouldnt-brazil-burn-its-rainforest - Why Shouldn’t Brazil Burn Its Rainforest?
- ↑ https://www.c3headlines.com/2013/10/extreme-cherry-picking-science-exposed-in-newest-alarmist-arctic-climate-study-moss-picking-debunked.html - Extreme Cherry-Picking "Science" Exposed In Newest Alarmist Arctic Climate Study - Moss-Picking Debunked, Unequivocally
- ↑ http://www.atmos.washington.edu/~dargan/587/chap5.pdf - Information from Paleoclimate Archives - IPCC AR5: CH 5 LANDON BURGENER & AUSTIN PHILLIPS
- ↑ SCOTESE, Christopher. A NEW GLOBAL TEMPERATURE CURVE FOR THE PHANEROZOIC. S. 287167. www.researchgate.net [online]. 2016. S. 287167. Dostupné online. DOI 10.1130/abs/2016AM-287167. (anglicky)
- ↑ https://twoheadsarebetter.wordpress.com/2017/03/11/global-warming-ix-the-climate-has-always-changed/ - Global Warming IX – The Climate Has Always Changed …
- ↑ jaz. Lední medvědi vymírají. Potravu jim bere globální oteplování, varují vědci. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2015-09-14 [cit. 2016-11-24]. Dostupné online.
- ↑ VIDEO: Vyzáblý medvěd na pokraji smrti. Odraz změn klimatu, míní experti. iDNES.cz [online]. 2017-12-10 [cit. 2017-12-11]. Dostupné online.
- ↑ IUCN Red List says global polar bear population is 22,000 – 31,000 (26,000). polarbearscience.com [online]. 2015-11-18 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://business.financialpost.com/opinion/polar-bears-keep-thriving-even-as-global-warming-alarmists-keep-pretending-theyre-dying - Polar bears keep thriving even as global warming alarmists keep pretending they’re dying
- ↑ Complete mitochondrial genome of a Pleistocene jawbone unveils the origin of polar bear. www.pnas.org [online]. [cit. 2023-11-05]. Dostupné online.
- ↑ An Interview With the Climate Scientist at the Center of a Scandal. heatmap.news [online]. [cit. 2023-09-15]. Dostupné online.
- ↑ Gen Epstein. Global warming is manageable – if we are smart [online]. Barrons.com, 18. května 2009. Dostupné online.
- ↑ Václav Klaus. Doktrína globálního oteplování není vědou, ekonomické texty [online]. IVK, 2011-05-11 [cit. 2019-08-20]. Doktrína globálního oteplování není vědou, ekonomické texty Dostupné online.
- ↑ Kenny MacIver. We need to ignite an energy tech revolution,” says controversial environmentalist Bjørn Lomborg [online]. I-cio.com, 24. ledna 2011 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-12-02.
- ↑ http://www.copenhagenconsensus.com/sites/default/files/climate_change.pdf
- ↑ VAN BERGEIJK, Peter; LAZZARONI, Sara. Natural disasters impact, factors of resilience and development: A meta-analysis of the macroeconomic literature. ISS Working Paper Series / General Series. 2013-03-29, roč. 554, s. 1–38. Dostupné online [cit. 2019-08-20]. (anglicky)
- ↑ Donna Laframboise. The Stern Review Scandal [online]. Nofrakkingconsensus, 24.4.2010. Dostupné online.
- ↑ WEITZMAN, Martin L. A Review of The Stern Review on the Economics of Climate Change. Journal of Economic Literature. 2007-09-01, s. 703–724. DOI 10.1257/002205107783217861. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ NORDHAUS, William D. A Review of the "Stern Review on the Economics of Climate Change". Journal of Economic Literature. 2007-09-01, s. 686–702. Dostupné online [cit. 2014-08-31]. ISSN 0022-0515. JSTOR 27646843. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ STERNER, Thomas, U. Martin Persson. An Even Sterner Review: Introducing Relative Prices into the Discounting Debate. Review of Environmental Economics and Policy. 2008-01-01, s. 61–76. Dostupné online [cit. 2014-08-31]. ISSN 1750-6824 1750-6816, 1750-6824. DOI 10.1093/reep/rem024. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ CANEY, Simon. Climate change, intergenerational equity and the social discount rate. Politics, Philosophy & Economics. 2014-08-14, s. 1470594–14542566. Dostupné online [cit. 2014-08-31]. ISSN 1741-3060 1470-594X, 1741-3060. DOI 10.1177/1470594X14542566. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ KREMLÍK, Vítězslav. Viníkem vlny uprchlíků není oteplování, ale biopaliva. osel.cz [online]. 2015-11-12 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ The most effective individual steps to tackle climate change aren't being discussed. phys.org [online]. 2017-07-11 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Green energy nudges come with a hidden cost. phys.org [online]. 2019-05-13 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ VOWLES, Neil. Experts split over effectiveness of climate emergency declarations. phys.org [online]. 2021-09-03 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ KERLES, Marek. Čech chce žalovat EU. Kvůli popírání takzvaného Jevonsova paradoxu. Info.cz [online]. 2019-10-12 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ https://www.ft.com/content/49c19d8f-c3c3-4450-b869-50c7126076ee - ‘Greenflation’ threatens to derail climate change action
- ↑ https://climaterealism.com/2021/08/despite-claims-of-affordability-a-new-study-shows-net-zero-could-cost-each-american-upwards-of-11000-every-year-by-2050/ - Despite Claims of Affordability, a New Study Shows Net-Zero Could Cost Each American Upwards of $11,000 Every Year By 2050
- ↑ https://www.businesslive.co.za/bd/opinion/2021-12-01-bjorn-lomborg-smarter-cheaper-way-is-needed-to-move-to-green-energy/ - BJORN LOMBORG: Smarter, cheaper way is needed to move to green energy
- ↑ https://www.climate.gov/disasters2020 - 2020 U.S. billion-dollar weather and climate disasters in historical context
- ↑ TABOR, Neil; ROYER, Dana. CO2 as a primary driver of Phanerozoic climate. GSA Today [online]. Dostupné online. DOI 10.1130/1052-5173(2004)014<0004:CAAPDO>2.0.CO:2.. (anglicky)
- ↑ http://mysite.science.uottawa.ca/jveizer/isotope_data/ - Isotope Data - Jan Veizer
- ↑ KEELY, Alistair. Prehistoric people resilient in the face of extreme climate events. phys.org [online]. 2018-03-27 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ EM-DAT | The international disasters database. www.emdat.be [online]. [cit. 2021-08-05]. Dostupné online. [nedostupný zdroj]
- ↑ Warfare, not climate, is driving resurgent hunger in Africa, says study. phys.org [online]. 2021-08-12 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://phys.org/news/2022-05-fuel-evolution-abundant-previously-thought.html - The 'fuel of evolution' is more abundant than previously thought in wild animals
- ↑ Species speed up adaptation to beat effects of warmer oceans. phys.org [online]. 2016-10-25 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ VAN DER KAARS, Sander; MILLER, Gifford H.; TURNEY, Chris S. M.; COOK, Ellyn J.; NÜRNBERG, Dirk; SCHÖNFELD, Joachim; KERSHAW, A. Peter. Humans rather than climate the primary cause of Pleistocene megafaunal extinction in Australia. S. 14142. Nature Communications [online]. 2017-04. Roč. 8, čís. 1, s. 14142. Dostupné online. DOI 10.1038/ncomms14142. (anglicky)
- ↑ https://www.worldatlas.com/articles/major-causes-of-decline-in-wildlife-populations-worldwide.html - Top Reasons For Animal Population Decreases
- ↑ Eastern forests shaped more by Native Americans' burning than climate change. phys.org [online]. 2019-05-21 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MIHULKA, Stanislav. Lidé ovlivňují tropické pralesy JV Asie už 11 tisíc let. osel.cz [online]. 2014-01-26 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ HOOD, Marlowe. Burning all fossil fuels would scorch Earth: study. phys.org [online]. 2016-05-23 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Fossils tell tale of last primate to inhabit North America before humans. phys.org [online]. [cit. 2023-11-07]. Dostupné online.
- ↑ BREZINA, Ivan. Tohle Gretu nepotěší: „Žádná klimatická nouze neexistuje,“ říkají vědci. Reflex.cz [online]. 2019-10-22 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ https://rairfoundation.com/media-blackout-500-climate-scientists-invite-alarmists-to-open-debate/ - MEDIA BLACKOUT: 500 CLIMATE SCIENTISTS INVITE ALARMISTS TO OPEN DEBATE
- ↑ Climate Feedback [online]. 2019-10-04 [cit. 2019-10-29]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ 500 vědců? :: Radim Tolasz. www.tolasz.cz [online]. [cit. 2019-10-29]. Dostupné online.
- ↑ Zrození žvástu - české titulky. YouTube [online]. 2009-10-08 [cit. 2024-08-07]. Dostupné online. (anglicky s českými titulky)
- ↑ HANSEN, James, Makiko Sato, Reto Ruedy, Gavin A. Schmidt, Ken Lo. Global Temperature in 2015 [online]. University of Columbia, 2016-01-19 [cit. 2019-09-18]. Dostupné online.
- ↑ MORALES, Alex. Global Warming Slowdown Seen as Emissions Rise to Record. Bloomberg.com [online]. Bloomberg, 2013-09-27 [cit. 2024-08-07]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ IPCC WGI AR5 Final Government Distribution -- Comments on the Final Draft Summary for Policymakers. ipcc.ch [online]. IPCC, 2013 [cit. 2024-08-07]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ KARL, T. R.; ARGUEZ, A.; HUANG, B. Possible artifacts of data biases in the recent global surface warming hiatus. Science. 2015-06-26, roč. 348, čís. 6242, s. 1469–1472. Dostupné online [cit. 2019-07-31]. ISSN 0036-8075. DOI 10.1126/science.aaa5632. (anglicky)
- ↑ Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [online]. IPCC, 2013 [cit. 2019-09-18]. Kapitola 9 Evaluation of Climate Models. Dostupné online.
- ↑ Climate change models may not be accurate after all. Mail Online [online]. 2013-09-12 [cit. 2019-09-18]. Dostupné online.
- ↑ FYFE, John C.; MEEHL, Gerald A.; ENGLAND, Matthew H. Making sense of the early-2000s warming slowdown. Nature Climate Change. 2016-3, roč. 6, čís. 3, s. 224–228. Dostupné online [cit. 2019-09-18]. ISSN 1758-678X. DOI 10.1038/nclimate2938. (anglicky)
- ↑ HUANG, Jianbin; ZHANG, Xiangdong; ZHANG, Qiyi. Recently amplified arctic warming has contributed to a continual global warming trend. Nature Climate Change. 2017-12, roč. 7, čís. 12, s. 875–879. Dostupné online [cit. 2019-09-18]. ISSN 1758-678X. DOI 10.1038/s41558-017-0009-5. (anglicky)
- ↑ DRAKE, Henri F.; ABBOTT, Tristian; LICKLEY, Megan. Assessing Climate Model Projections of Anthropogenic Warming Patterns. eartharxiv.org [online]. [cit. 2019-09-18]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-07-25.
- ↑ FOLLAND, Chris K.; BOUCHER, Olivier; COLMAN, Andrew; PARKER, David E. Causes of irregularities in trends of global mean surface temperature since the late 19th century. S. eaao5297. Science Advances [online]. 2018-06. Roč. 4, čís. 6, s. eaao5297. Dostupné online. DOI 10.1126/sciadv.aao5297. (anglicky)
- ↑ Carbon-hungry plants impede growth rate of atmospheric CO2. phys.org [online]. 2019-11-08. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ http://wattsupwiththat.com/2014/02/10/historical-and-present-total-solar-irradiance-has-been-tinkered-with-again/ - Historical and present Total Solar Irradiance has been tinkered with again
- ↑ IDSO, Sherwood B. CO₂-induced global warming: a skeptic's view of potential climate change. S. 69–82. Climate Research [online]. 1998-04-09. Roč. 10, čís. 1, s. 69–82. Dostupné online. ISSN 0936-577X. (anglicky)
- ↑ http://www.calpoly.edu/~camp/Publications/Tung_etal_GRL_2008.pdf Archivováno 23. 9. 2015 na Wayback Machine. - Constraining model transient climate response using independent observations of solar-cycle forcing and response
- ↑ ies.fsv.cuni.cz/default/file/download/id/28421 - Publication Bias in Measuring Climate Sensitivity
- ↑ RECKOVA, Dominika; IRSOVA, Zuzana. Publication Bias in Measuring Anthropogenic Climate Change. S. 853–862. Energy & Environment [online]. 2015-09. Roč. 26, čís. 5, s. 853–862. Dostupné online. DOI 10.1260/0958-305X.26.5.853. (anglicky)
- ↑ http://www.iac.es/proyecto/earthshine/media/publications/Goode_01.pdf Archivováno 26. 1. 2016 na Wayback Machine. - Earthshine Observations of the Earth’s Reflectance, P. R. Goode
- ↑ https://archive.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg1/en/spmsspm-human-and.html - Climate Change 2007: Working Group I: The Physical Science Basis, Human and Natural Drivers of Climate Change
- ↑ http://www.ncdc.noaa.gov/monitoring-references/faq/anomalies.php - Global Surface Temperature Anomalies
- ↑ http://earthobservatory.nasa.gov/Features/WorldOfChange/decadaltemp.php - Global Temperatures By Michael Carlowicz
- ↑ V.Kremlík. Nejúspěšnější světový prognostik klimatickým předpovědím nevěří [online]. 19.11.2012. Dostupné online.
- ↑ ERICKSON, Jim. Some of the latest climate models provide unrealistically high projections of future warming. phys.org [online]. 2020-04-30 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://phys.org/news/2022-05-latest-climate-tend-overestimate-future.html - Latest climate models tend to overestimate future Afro-Asian monsoon rainfall and runoff
- ↑ https://ep.probeinternational.org/2007/01/19/deniers-part-viii-limits-predictability/ - The Deniers, Part VIII: The limits of predictability
- ↑ Nicola Scafetta. Testing an astronomically based decadal-scale empirical harmonic climate model versus the IPCC (2007) general circulation climate models [online]. Journal of Atmospheric and Solar-Terrestrial Physics, 2011.
- ↑ Current climate models misrepresent El Nino. phys.org [online]. 2015-12-15. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MANN, Michael E.; STEINMAN, Byron A.; MILLER, Sonya K. Absence of internal multidecadal and interdecadal oscillations in climate model simulations. S. 49. Nature Communications [online]. 2020-12. Roč. 11, čís. 1, s. 49. Dostupné online. DOI 10.1038/s41467-019-13823-w. (anglicky)
- ↑ KREMLÍK, Vítězslav. Vědci vymazali „pauzu“ v oteplování. osel.cz [online]. 2015-12-20 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ http://www.dailymail.co.uk/sciencetech/article-4192182/World-leaders-duped-manipulated-global-warming-data.html - Exposed: How world leaders were duped into investing billions over manipulated global warming data
- ↑ http://www.theblaze.com/news/2017/02/07/former-noaa-scientist-colleagues-manipulated-climate-change-data-for-political-reasons/ - Former NOAA scientist: Colleagues manipulated climate change data for political reasons
- ↑ BELLOUIN, Nicolas, Boucher, Olivier; Haywood, Jim; Reddy, M. Shekar. Global estimate of aerosol direct radiative forcing from satellite measurements. Nature. 2005-12-22, roč. 438, čís. 7071, s. 1138–1141. DOI 10.1038/nature04348.
- ↑ https://www.atmos-chem-phys.net/14/5513/2014/acp-14-5513-2014.pdf - Contrasting the direct radiative effect and direct radiative forcing of aerosols
- ↑ THORSEN, Tyler J.; WINKER, David M.; FERRARE, Richard A. Uncertainty in Observational Estimates of the Aerosol Direct Radiative Effect and Forcing. S. 195–214. Journal of Climate [online]. 2021-01. Roč. 34, čís. 1, s. 195–214. Dostupné online. DOI 10.1175/JCLI-D-19-1009.1. (anglicky)
- ↑ https://www.carbonbrief.org/in-depth-qa-the-ipccs-sixth-assessment-report-on-climate-science - The United Nations’ Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has published the first part of its sixth assessment report (AR6), which will form the cornerstone of climate science for the years ahead, obrázek 2.10.
- ↑ ZHAO, Tom X.-P., Laszlo, Istvan; Guo, Wei; Heidinger, Andrew; Cao, Changyong; Jelenak, Aleksandar; Tarpley, Dan; Sullivan, Jerry. Study of long-term trend in aerosol optical thickness observed from operational AVHRR satellite instrument. Journal of Geophysical Research. 2008-04-01, roč. 113, čís. D7. DOI 10.1029/2007JD009061.
- ↑ NUTT, David; UNIVERSITY, Cornell. Cooling effect of preindustrial fires on climate underestimated. phys.org [online]. 2018-10-03 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Opinion: The importance of historical and paleoclimate aerosol radiative effects. egusphere.copernicus.org [online]. [cit. 2023-09-02]. Dostupné online.
- ↑ VOOSENAPR. 16, Paul; 2019; PM, 3:55. New climate models predict a warming surge. Science | AAAS [online]. 2019-04-16 [cit. 2019-08-21]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ STIPS, Adolf; MACIAS, Diego; COUGHLAN, Clare; GARCIA-GORRIZ, Elisa; LIANG, X. San. On the causal structure between CO2 and global temperature. S. 21691. Scientific Reports [online]. 2016-04. Roč. 6, čís. 1, s. 21691. Dostupné online. DOI 10.1038/srep21691. (anglicky)
- ↑ KNUTTI, Reto; RUGENSTEIN, Maria A. A.; HEGERL, Gabriele C. Beyond equilibrium climate sensitivity. S. 727–736. Nature Geoscience [online]. 2017-10. Roč. 10, čís. 10, s. 727–736. Dostupné online. DOI 10.1038/NGEO3017. (anglicky)
- ↑ The Relationship between Atmospheric Carbon Dioxide Concentration and Global Temperature for the Last 425 Million Years. www.mdpi.com [online]. [cit. 2024-02-18]. Dostupné online.
- ↑ FUNG, I. Y., Doney, S. C.; Lindsay, K.; John, J. Evolution of carbon sinks in a changing climate. Proceedings of the National Academy of Sciences. 2005-08-01, roč. 102, čís. 32, s. 11201–11206. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-01-12. DOI 10.1073/pnas.0504949102.
- ↑ Sign in to read: Climate warning as Siberia melts - environment - 11 August 2005 - New Scientist [online]. [cit. 2014-01-29]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Tiny ocean organism has big role in climate regulation. phys.org [online]. 2016-05-16 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ PAZDERA, Josef. Nový zdroj globálního dusíku. osel.cz [online]. 2018-04-10 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ LERNER, Louise. Could viruses affect climate? New study probes effects on global nutrient cycle. phys.org [online]. 2019-07-29 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ A marine microbe could play increasingly important role in regulating climate. phys.org [online]. 2019-08-07 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MCLEISH, Todd. Oceanographer reveals link between subseafloor life and global climate. phys.org [online]. 2019-08-21 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ UNIVERSITY, Swansea. Experts reveal that clouds have moderated warming triggered by climate change. phys.org [online]. 2019-03-25 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ CEPPI, Paulo; WILLIAMS, Ric. Why clouds are the missing piece in the climate change puzzle. theconversation.com [online]. 2020-09-11 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ FOX, Conrad. New study says changes in clouds will add to global warming, not curb it. news.mongabay.com [online]. 2021-08-05 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ PAZDERA, Josef. Umělé mraky globální oteplení poněkud zchladily. osel.cz [online]. 2016-05-31 [cit. 2021-10-14]. Dostupné online.
- ↑ NASA data suggest future may be rainier than expected. phys.org [online]. 2017-06-12 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ JONES, Nicola. How machine learning could help to improve climate forecasts. S. 379–379. Nature [online]. 2017-08. Roč. 548, čís. 7668, s. 379–379. Dostupné online. DOI 10.1038/548379a. (anglicky)
- ↑ Climate models fail to simulate recent air-pressure changes over Greenland. phys.org [online]. 2018-10-16 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Scientists highlight discrepancies in regional climate models. phys.org [online]. [cit. 2023-11-06]. Dostupné online.
- ↑ The Arctic has warmed nearly four times faster than the globe since 1979. www.nature.com [online]. [cit. 2024-03-15]. Dostupné online.
- ↑ Ocean, Cryosphere and Sea Level Change [online]. IPCC [cit. 2024-02-18]. Warming is projected at varying rates in all regions by 2050, except the North Atlantic Subpolar Region, the equatorial Pacific, and the Southern Ocean where models disagree (high confidence).. Dostupné online.
- ↑ Guest post: Why does land warm up faster than the oceans?. www.carbonbrief.org [online]. [cit. 2024-02-18]. Dostupné online.
- ↑ Growing Land-Sea Temperature Contrast and the Intensification of Arctic Cyclones. agupubs.onlinelibrary.wiley.com [online]. [cit. 2024-03-09]. Dostupné online.
- ↑ Opposing trends of cloud coverage over land and ocean under global warming. acp.copernicus.org [online]. [cit. 2024-05-14]. Dostupné online.
- ↑ MCINTYRE, Stephen. YAD06 – the Most Influential Tree in the World. climateaudit.org [online]. 2009-09-30 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ PAVLÍČEK, Miroslav. Jak stvořit nejteplejší rok. antimeloun.cz [online]. 2011-02-16 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online.
- ↑ TISDALE, Bob. On the Monumental Differences in Warming Rates between Global Sea Surface Temperature Datasets during the NOAA-Picked Global-Warming Hiatus Period of 2000 to 2014. wattsupwiththat.com [online]. 2016-01-27 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ COWTAN, Kevin; JACOBS, Peter; THORNE, Peter; WILKINSON, Richard. Statistical analysis of coverage error in simple global temperature estimators. Dynamics and Statistics of the Climate System [online]. 2018-01-01. Roč. 3, čís. 1. Dostupné online. DOI 10.1093/climsys/dzy003. (anglicky)
- ↑ MCKITRICK, Ross; NIERENBERG, Nicolas. Socioeconomic Patterns in Climate Data. www.rossmckitrick.com [online]. 2010-07-13. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/6/4/044022 - Global temperature evolution 1979–2010: „Anomalies are computed as the difference between a given month's temperature and the average for that same month during a baseline period (each data set uses a different baseline). This sets the zero point for temperature anomaly, and also removes the annual cycle from the data.“
- ↑ https://books.google.cz/books?hl=cs&lr=&id=royEo2yT9XMC&oi=fnd&pg=PA329#v=onepage&q&f=false Solar Physics Research Trends, str. 329
- ↑ https://journals.ametsoc.org/view/journals/mwre/138/5/2009mwr3149.1.xml - Accurate and Fast Neural Network Emulations of Model Radiation for the NCEP Coupled Climate Forecast System: Climate Simulations and Seasonal Predictions, figure 10
- ↑ RESER, Joseph P.; BRADLEY, Graham L. Fear Appeals in Climate Change Communication. Oxford Research Encyclopedia of Climate Science [online]. 2017-09-26. Dostupné online. DOI 10.1093/acrefore/9780190228620.013.386. (anglicky)
- ↑ SMITH, Nicholas; LEISEROWITZ, Anthony. The Role of Emotion in Global Warming Policy Support and Opposition: The Role of Emotion in Global Warming Policy Support and Opposition. S. 937–948. Risk Analysis [online]. 2014-05. Roč. 34, čís. 5, s. 937–948. Dostupné online. DOI 10.1111/risa.12140. PMID 24219420. (anglicky)
- ↑ Climate education for kids increases climate concerns for parents. ScienceDaily [online]. 2019-05-06 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ MCCULLOCH, Hu. Climate Audit [online]. 2008-02-12 [cit. 2019-07-28]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Elegant Figures - Map Projections Matter. earthobservatory.nasa.gov [online]. 2019-07-28 [cit. 2019-07-28]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Climate Change 2021: The Physical Science Basis. www.ipcc.ch [online]. [cit. 2023-05-29]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Which One Should We Use?. www.fastcompany.com [online]. [cit. 2023-10-22]. Dostupné online.
- ↑ DEWEESE, Tom. The Heidelberg Appeal [online]. American Policy Center, 2002-03-29 [cit. 2014-07-29]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ POWELL, JAMES LAWRENCE, 1936-. The inquisition of climate science. New York: Columbia University Press x, 232 pages s. ISBN 9780231157186, ISBN 0231157185. OCLC 693812364
- ↑ YACH, Derek; BIALOUS, Stella Aguinaga. Junking Science to Promote Tobacco. American Journal of Public Health. 2001-11, roč. 91, čís. 11, s. 1745–1748. PMID: 11684592 PMCID: PMC1446867. Dostupné online [cit. 2019-08-04]. ISSN 0090-0036. PMID 11684592.
- ↑ Are conservatives more sceptical of climate change? It depends. phys.org [online]. 2018-05-08 [cit. 2021-10-15]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Jim VandeHei. President Holds Firm As G-8 Summit Opens [online]. The Washington Post, 7. července 2005. S. A14. Dostupné online.
- ↑ Francis Young. Interview with Bjorn Lomborg: Science versus name-calling [online]. News weekly, 1. prosince 2001 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-09-07.
- ↑ Ronald Bailey. What Price Climate Control?, Why the Kyoto Protocol is a bad insurance policy [online]. 13. června 2001 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-07-08.
- ↑ BUSH, George W. President Bush Discusses Global Climate Change. The White House [online]. 11. 6. 2001 [cit. 2014-07-29]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ USA a asijské země uzavřely dohodu o klimatu [online]. BBC Czech, 28. července 2005. Dostupné online.
- ↑ CSFD:Kdo může za globální oteplování? [online]. Dostupné online.
- ↑ http://www.civilbeat.com/2015/08/neal-milner-politics-not-science-drives-the-climate-change-debate/ - Neal Milner: Politics, Not Science, Drives the Climate Change Debate
- ↑ MÁNERT, Oldřich; ČTK. USA odstoupily od dohody o klimatu, Evropa s Trumpem o nové jednat nechce. iDNES.cz [online]. MAFRA, 2017-06-01 [cit. 2017-08-19]. Dostupné online.
- ↑ GINTER, Jindřich; Právo. I když sněží a je mokro, otepluje se a voda mizí, varuje ministr Brabec. Novinky.cz [online]. Borgis, Seznam.cz, 2017-04-29 [cit. 2017-08-19]. Dostupné online.
- ↑ Nositel Nobelovy ceny: „Příběh o klimatické krizi je podvod globální elity“. echo24.cz [online]. [cit. 2023-07-18]. Dostupné online.
- ↑ znk. Klaus proti Bursíkovi: globální oteplování je fikce [online]. Právo, 19. 9. 2006 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2007-09-27.
- ↑ Žádné ničení planety nevidím a nikdy jsem ani neviděl [online]. Hospodářské noviny, 9. února 2007. Dostupné online.
- ↑ Pavel Baroch. Klaus popíral globální oteplování. Studenti mu tleskali. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2.5.2007. Dostupné online.
- ↑ Globální oteplování – pravda a mýty [online]. Britské listy, 23.9.2006 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-02-04.
- ↑ Věda: 30 000 vědců protestuje proti klimatickému náboženství neviditelnypes.lidovky.cz, 16.12.2009
- ↑ Gosselin P. 50 Top Astronauts, Scientists, Engineers Sign Letter Claiming Extremist GISS Is Turning NASA Into A Laughing Stock! [online]. notrickszone.com, 10. dubna 2012. Dostupné online.
- ↑ 50 Top Astronauts, Scientists, Engineers Sign Letter Slamming NASA For Promoting Man-Made Climate Change Dogma [online]. CNN, 11. dubna 2012 [cit. 2016-01-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-01-29.
- IPCC AR4 SYR, 2007. Climate Change 2007: Synthesis Report. Redakce Core Writing Team; Pachauri, R.K; and Reisinger, A.. [s.l.]: IPCC. (Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change). Dostupné online. ISBN 92-9169-122-4. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - IPCC AR4 WG1, 2007. Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Redakce Solomon, S.; Qin, D.; Manning, M.; Chen, Z.; Marquis, M.; Averyt, K.B.; Tignor, M.; and Miller, H.L.. [s.l.]: Cambridge University Press. (Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change). Dostupné online. ISBN 978-0-521-88009-1. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - IPCC TAR SYR, 2001. Climate Change 2001: Synthesis Report. Redakce Watson, R. T.; and the Core Writing Team. [s.l.]: Cambridge University Press. (Contribution of Working Groups I, II, and III to the Third Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change). Dostupné online. ISBN 0-521-80770-0. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - IPCC TAR WG1, 2001. Climate Change 2001: The Scientific Basis. Redakce Houghton, J.T.; Ding, Y.; Griggs, D.J.; Noguer, M.; van der Linden, P.J.; Dai, X.; Maskell, K.; and Johnson, C.A.. [s.l.]: Cambridge University Press. (Contribution of Working Group I to the Third Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change). Dostupné online. ISBN 0-521-80767-0. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Archivováno 30. 3. 2016 na Wayback Machine. - IPCC SAR WG3, 1996. Climate Change 1995: Economic and Social Dimensions of Climate Change. Redakce Bruce, J.P.; Lee, H.; and Haites, E.F.. [s.l.]: Cambridge University Press. (Contribution of Working Group III to the Second Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change). ISBN 0-521-56051-9. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. (pdf.
Literatura
- Hulme, Mike. Why we disagree about climate change: understanding controversy, inaction and opportunity. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 2009. ISBN 978-0-521-72732-7. Je zde použita šablona
{{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Související články
Externí odkazy
- „Klimaskeptici“
- (německy) Václav Klaus: Klima-Wahrheiten
- (česky) www.klimaskeptik.cz – klimaskeptické stránky
- (německy) NOVO-Magazin: Klimakatastrophenzweifel – eine Einführung Archivováno 8. 12. 2014 na Wayback Machine.
- (německy) Alvo von Alvensleben: Kohlendioxid und Klima (Stand: 2002); siehe auch die Entgegnung darauf
- (německy) Fritz Vahrenholt: Die kalte Sonne; siehe auch die Entgegnung darauf Archivováno 30. 1. 2016 na Wayback Machine.
- (anglicky) www.climatedepot.com – klimaskeptické stránky v USA
- Kritické komentáře ke „klimaskeptikům“
- (německy) Umweltbundesamt: Und sie erwärmt sich doch – Was steckt hinter der Debatte um den Klimawandel? April 2013 (PDF, abgerufen am 21. Mai 2013; 3,4 MB).
- (anglicky) www.realclimate.org – stránky M. Manna
- (anglicky)(německy)(česky)skepticalscience.com, Skeptical Science, vícejazyčné argumenty skeptiků k vyjasnění klimatu
- (anglicky)ExxonSecrets.org o vztazích mezi průmyslem a politikou (Greenpeace v USA)
- (anglicky) www.realclimate.org – stránky M. Manna
- (anglicky)(česky) www.skepticalscience.com – stránky vysvětlující různé problémy globálního oteplování a také objasňující většinu odlišných názorů na něj
- (česky) www.Zmenaklimatu.cz – stránky Klimatické koalice
- (anglicky) www.climatedepot.com – klimaskeptické stránky v USA
- ResearchChannel — The American Public's Views of Global Climate Change. A video of a lecture given by Jon A. Krosnick, social scientist, Stanford University. Produced by the National Science Foundation, 25 October 2007
- Spirit that Freed South Africa Must Now Rescue the Planet by Desmond Tutu
- American Petroleum Institute (A.K.A. Energy Citizens). Mother Jones article about astroturfing by petroleum industry trade group American Petroleum Institute
- Climate Change Deniers vs The Consensus
- It's Global Warming, Stupid Bloomberg BusinessWeek, 2 November 2012
- Global Warming and other Fictions LifeIvy Magazine, 15 April 2013