Tajná služba Spojených států amerických
Tajná služba Spojených států amerických | |
---|---|
![]() | |
Vznik | 5. července 1865 |
Typ | vládní organizace |
Sídlo | Washington, D.C., 202 23, Spojené státy americké |
Souřadnice | 38°51′3,16″ s. š., 77°1′0,11″ z. d. |
Ředitel | Ronald L. Rowe Jr. (pověřen řízením) |
Mateřská organizace | Ministerstvo vnitřní bezpečnosti Spojených států amerických |
Rozpočet | 3,2 miliard USD (2025) |
Počet zaměstnanců | více než 8 300 (2024) |
Oficiální web | www |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Tajná služba Spojených států amerických (anglicky United States Secret Service, zkráceně USSS) je federální agentura spadající pod Ministerstvo vnitřní bezpečnosti Spojených států amerických. Byla založena v roce 1865.
Od Kongresu Spojených států má Tajná služba přiděleny dva samostatné úkoly, oba zásadní pro národní bezpečnost: ochranu představitelů státu a ochranu finanční a kritické infrastruktury Spojených států.
Historicky počátečním úkolem Tajné služby bylo vyšetřování případů padělání měny Spojených států, které se rozmohly po skončení americké občanské války. Poté se agentura vyvinula v první rozvědku i kontrarozvědku Spojených států. Mnoho jejích úkolů bylo postupně převzato jinými, postupem času vznikajícími agenturami, jako Federální úřad pro vyšetřování (FBI), Ústřední zpravodajská služba (CIA), Úřad pro potírání drog (DEA), Úřad pro alkohol, tabák, zbraně a výbušniny (ATF) a IRS Criminal Investigation Division (IRS-CI).
Povinnosti Tajné služby
Ochrana představitelů státu
Tajná služba zajišťuje bezpečnost prezidenta a viceprezidenta Spojených států a jejich bezprostředních rodin, bezpečnost bývalých prezidentů, jejich manželek či manželů a dětí do 16 let, bezpečnost hlavních kandidátů na úřad prezidenta a viceprezidenta a jejich manželek, a bezpečnost zahraničních hlav států po dobu návštěvy Spojených států. Tajná služba také zajišťuje fyzickou bezpečnost areálu Bílého domu a sousední budovy ministerstva financí, stejně jako fyzickou bezpečnost rezidence viceprezidenta a všech zahraničních diplomatických misí ve Washingtonu, D.C. Ochranná opatření zahrnují i koordinaci lidských zdrojů a logistiky s ozbrojenými složkami jednotlivých států a municipalit, přípravná šetření a opatření na místě budoucího výskytu chráněných osob a výzvědné aktivity sloužící k odkrytí potenciálních hrozeb pro chráněné osoby. Tajná služba má vůdčí postavení mezi ostatními agenturami, spoluzodpovědnými za plánování, koordinaci a implementaci bezpečnostních operací, označených jako Speciální bezpečnostní operace národního významu (angl. National Special Security Events – NSSE). Při plnění svého úkolu prevence bezpečnostních incidentů agentura permanentně vyhodnocuje široké spektrum hrozeb prostřednictvím vlastní výzvědné divize.[1]
Podle platného znění zákona (2024) patří mezi osoby chráněné Tajnou službou:[2]
- prezident, viceprezident, zvolený prezident a zvolený viceprezident;[pozn. 1]
- jejich nejbližší rodinní příslušníci;
- bývalí prezidenti a jejich manželé/manželky, a to doživotně;[pozn. 2]
- děti bývalých prezidentů mladší 16 let;
- hlavy cizích států nebo vlád a jiní významní zahraniční návštěvníci;
- oficiální představitelé Spojených států plnící zvláštní mise v zahraničí;[pozn. 3]
- hlavní kandidáti na prezidenta a viceprezidenta, a po dobu 120 dnů před volbami i jejich manželé/manželky;[pozn. 4]
- bývalí viceprezidenti, jejich manželé/manželky a jejich děti mladší 16 let po dobu šesti měsíců od opuštění funkce.[pozn. 5]
Ochrana finanční a kritické infrastruktury
Tajná služba má také za úkol chránit platební a finanční systémy Spojených států před širokým spektrem finančních a kybernetických zločinů. Vyšetřování, která Tajná služba provádí v rámci ochrany finančních systémů, zahrnují padělání měny Spojených států, bankovní podvody a podvody jiných finančních institucí, podvody poštovní i podvody telefonní, telegrafní a online komunikace, nevyžádané finanční operace a závažné konspirace. Vyšetřování kybernetických zločinů zahrnují kybernetické zločiny všeho druhu, prolomení ochrany sítí, krádeže identity, podvody na přístupových zařízeních, podvody s využitím platebních či kreditních karet a zločiny proti duševnímu vlastnictví. Tajná služba je také spolu s FBI členem spojeného týmu pro boj s terorismem (Joint Terrorism Task Force – JTTF), který vyšetřuje a potírá terorismus na národní i mezinárodní úrovni. Mimo to Tajná služba také vyšetřuje případy pohřešování či zneužívání dětí a je partnerem Národního centra pro pohřešované a zneužívané děti (National Center for Missing & Exploited Children – NCMEC).[3]
Historický přehled
Od roku | Povinnosti |
---|---|
1865 | boj proti padělání a zneužívání měny USA |
1901 | chrání život prezidenta USA |
1913 | chrání nově zvoleného prezidenta USA |
1917 | chrání jeho rodinu |
1951 | chrání život viceprezidenta USA a jeho rodiny |
1965 | chrání životy bývalých prezidentů a jejich manželek |
1968 | chrání životy kandidátů na prezidenta USA a viceprezidenta USA |
1971 | chrání životy hlav států během návštěvy v USA |
Seznam ředitelů Tajné služby
- William P. Wood (1865–1869)
- Herman C. Whitley (1869–1874)
- Elmer Washburn (1874–1876)
- James Brooks (1876–1888)
- John S. Bell (1888–1890)
- A. L. Drummond (1891–1894)
- William P. Hazen (1894–1898)
- John E. Wilkie (1898–1911)
- William J. Flynn (1912–1917)
- William H. Moran (1917–1936)
- Frank J. Wilson (1937–1946)
- James J. Maloney (1946–1948)
- U. E. Baughman (1948–1961)
- James J. Rowley (1961–1973)
- H. Stuart Knight (1973–1981)
- John R. Simpson (1981–1992)
- John Magaw (1992–1993)
- Eljay B. Bowron (1993–1997)
- Lewis C. Merletti (1997–1999)
- Brian L. Stafford (1999–2003)
- W. Ralph Basham (2003–2006)
- Mark J. Sullivan (2006–2013)
- Julia Piersonová (2013–2014)
- Joseph Clancy (2014–2017)
- Randolph Alles (2017–2019)
- James M. Murray (2019–2022)
- Kimberly A. Cheatle (2022–2024)
Tajná služba v akci
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7c/Coffelt.jpg)
- 1. listopadu 1950 14:30.
- Dva Portoričané Oscar Collazo a Griselio Torresola chtěli zabít tehdejšího prezidenta Trumana v Blair House. Griselio Torresola byl zabit. Při akci zemřeli uniformovaní strážní Leslie W. Coffelt (umírající byl zabit výstřelem do hlavy) a Joseph Downs. Collaza zasáhl agent Tajné služby Spojených států Floyd Boring do prsou a celá akce do tří minut skončila. Oscar Collazo byl následně odsouzen k trestu smrti, ale prezident USA Harry S. Truman mu udělil milost a rozsudek změnil na doživotní vězení. Roku 1979 mu tehdejší prezident Jimmy Carter udělil milost, Collazo zemřel v rodném Portoriku roku 1994.
- 22. listopadu 1963 byl proveden úspěšný atentát na Johna Fitzgeralda Kennedyho, viz podrobnosti v tomto článku
- 5. září 1975 zaútočila v Kalifornii Lynette Fromme na Geralda Forda, ale zbraň selhala a ochranka z Tajné služby spojených států ji pak přemohla.
- 22. září 1975 provedla druhý pokus Sara Jane Moore v San Francisku, útočnice dvakrát vystřelila, ale v tlačenici minula.
- Obě útočnice byly později odsouzeny na doživotí.
- 30. března 1981 byl proveden neúspěšný atentát na Ronalda Reagana – viz podrobnosti v tomto článku.
- 13. červenec 2024 18:11
- Střelec při projevu ex-prezidenta Donalda Trumpa se ho pokusil ze vzdálené budovy, zasáhnout za pomocí pušky ArmaLite AR-15. Střelec byl následně eliminován policejním sborem a tajnou službou.
- Podrobnější informace naleznete v článku Atentát na Donalda Trumpa.
Odkazy
Poznámky
- ↑ V tomto případě, na rozdíl od ostatních, nemůže být ochrana odmítnuta.
- ↑ Ochrana manžela/manželky přetrvává i po případném rozvodu, zaniká však v případě sňatku s jinou osobou.
- ↑ Pokud prezident takovouto ochranu nařídí.
- ↑ Kdo je považován za hlavní kandidáty určuje ministr pro vnitřní bezpečnost po konzultaci s poradním výborem složeným z předsedy Sněmovny reprezentantů, menšinového vůdce Sněmovny reprezentantů, většinového a menšinového vůdce Senátu a jednoho dalšího člena zvoleného ostatními členy výboru.
- ↑ Ministr pro vnitřní bezpečnost může rozhodnout o prodloužení ochrany na více než 6 měsíců.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku United States Secret Service na anglické Wikipedii.
- ↑ United States Secret Service: Protective Mission [online]. Secretservice.gov [cit. 2017-09-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne April 25, 2018. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ 18 USC 3056: Powers, authorities, and duties of United States Secret Service Text contains those laws in effect on July 14, 2024 From Title 18-CRIMES AND CRIMINAL PROCEDURE PART II-CRIMINAL PROCEDURE CHAPTER 203-ARREST AND COMMITMENT [online]. [cit. 2024-07-15]. Dostupné online.
- ↑ United States Secret Service: Investigative Mission [online]. Secretservice.gov [cit. 2017-09-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne September 16, 2017. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Tajná služba Spojených států amerických na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |