Võruština
Võruština (võro kiil) | |
---|---|
Rozšíření | jižní Estonsko |
Počet mluvčích | 70 000[1] |
Klasifikace | |
Písmo | latinka |
Postavení | |
Regulátor | Institut võruštiny (Võro Instituut) |
Úřední jazyk | není úředním |
Kódy | |
ISO 639-1 | není |
ISO 639-2 | fiu (B) fiu (T) |
ISO 639-3 | vro |
Ethnologue | vro |
Wikipedie | |
fiu-vro.wikipedia.org | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Võruština (neboli také võro či verština; võrsky võro kiil, estonsky võru keel)[2][3] je jazyk,[4] který se řadí do baltofinské skupiny ugrofinských jazyků.[5] Tradičně byl považován za dialekt jihoestonské nářeční skupiny estonštiny, avšak od roku 2007 má svou vlastní spisovnou formu[6] (přičemž již roku 2002 vyšel võrusko-estonský slovník) a zkoumá se jeho možné uznání za regionální oficiální jazyk Estonska. Võrusky mluví asi 70 000 lidí[1] žijících většinou na jihovýchodě Estonska, v osmi farnostech Võrumaa: Karula, Harglõ, Urvastõ, Rõugõ, Kanepi, Põlva, Räpinä a Vahtsõliina. Mluvčí tohoto jazyka se ale nacházejí také v Tallinnu, Tartu a zbytku Estonska.[1][7][8]
Abeceda
Majuskule | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | Š | Z | Ž | T | U | V | W | Õ | Ä | Ö | Ü | X | Y | ' | ||||
Minuskule | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | š | z | ž | t | u | v | w | õ | ä | ö | ü | x | y | ' | ||||
IPA | /a/ | /p/ | /t͡s/ | /t/ | /e/ | /f/ | /k/ | /h/ | /i/ | /j/ | /kk/ | /l/ | /m/ | /n/ | /o/ | /pp/ | /ʔ/ | /r/ | /ss/ | /ʃʃ/ | /s/ | /ʃ/ | /tt/ | /u/ | /v/ | /v/ | /ɤ/ | /æ/ | /ø/ | /y/ | /ks/ | /ɨ/ | /ʲ/ |
Fonetika a fonologie
Samohlásky
Přední | Střední | Zadní | |
---|---|---|---|
Zavřená | i y | ɨ | u |
Středová | e ø | ɤ | o |
Otevřená | æ | ɑ |
Ve võruštině existuje také vokálová harmonie, která se vyskytuje v mnoha ugrofinských jazycích s výjimkou estonštiny, kde chybí.
Souhlásky
Bilabiální | Labio- dentální | Alveolární | Palatální | Velární | Glotální | |
---|---|---|---|---|---|---|
Ploziva | p, pʲ | t, tʲ | k, kʲ | ʔ | ||
Afrikáta | ts, tsʲ | |||||
Nazála | m, mʲ | n, nʲ | ŋ, ŋʲ | |||
Frikativa | v, vʲ | s, sʲ | h, hʲ | |||
Aproximanta | l, lʲ | j | ||||
Vibranta | r, rʲ |
Všechny souhlásky (s výjimkou /j/ a /ʔ/) mohou být palatalizovány. Ráz („q“, IPA [ʔ]) je ve võruštině velmi běžný.
Příklady
Číslovky
Võrusky | Česky |
üts | jeden |
kats | dva |
kolm | tři |
neli | čtyři |
viis | pět |
kuus | šest |
säidse | sedm |
katõsa | osm |
ütesä | devět |
kümme | deset |
Užitečné fráze
Võrusky | Česky |
Olõq terveq tulõmast! | Vítejte! |
Tereq! | Ahoj! |
Tereq hummogust! | Dobré ráno! |
Tereq pääväst! | Dobré odpoledne! |
Tereq õdagust! | Dobrý večer! |
Hääd üüd! | Dobrou noc! |
Hääd aigo! | Na shledanou! |
Näemiq! | Uvidíme se později! |
Ma armasta sinno | Miluju tě |
Miä su nimi om? | Jak se jmenuješ? |
Mu nimi om ... | Jmenuji se ... |
Rõõm nätäq! | Rád vás poznávám! |
Kuis lätt? | Jak se máš? |
Häste | Dobře |
Kuna va sa olõt? | Kolik je ti let? |
Ma olõ 27 aastakka vana | Je mi 27 let |
Pallõsi | Prosím |
Aiteh! | Děkuji! |
Pall'o õnnõ! | Gratulujeme! |
Kas sa saat võro keelest arvo? | Rozumíš võruskému jazyku? |
Ma kõnõlõ võro killt | Mluvím võrusky |
Ma kõnõlõ-õi võro killt | Nemluvím võrusky |
Ma olõ võrokõnõ | Jsem Võro |
Kas sa kõnõlõt Inglüse kiilt? | Mluvíš anglicky? |
Jah / Ei | Ano / Ne |
Annaq andis | Promiň |
Vzorový text
Všeobecná deklarace lidských práv
võrusky | Kyik' inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät üts'tõõsõgaq vele muudu läbi käümä.[9] |
setusky | Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsist. Näile om annõt mudsu ja süämetun'stus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi kjauma. |
estonsky | Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim. |
finsky | Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä. |
česky | Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství. |
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Võro language na anglické Wikipedii.
- ↑ a b c Omniglot – Võro language
- ↑ Võro language by Kara D. Brown, Phd at Archivováno 4. 10. 2018 na Wayback Machine. Indiana University
- ↑ Database Linguae: Maailma keeled, kirjad ja rahvad na stránkách Ústavu pro jazyk estonský
- ↑ Documentation for ISO 639 identifier: vro at Archivováno 10. 7. 2009 na Wayback Machine. ISO 639-3
- ↑ Endangered languages in Europe and North Asia by Tapani Salminen. Published in: Encyclopedia of the world’s endangered languages. Edited by Christopher Moseley. London & New York: Routledge, 2007. 211–280.
- ↑ Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem (Inflectional Morphology in the Võro Literary Language) by Sulev Iva, Phd, Univerzita v Tartu, (English summary pp 144-146)
- ↑ About the Võro language at Archivováno 30. 1. 2010 na Wayback Machine. Võro Institute
- ↑ Võro language by Evar Saar, Phd at Võro Institute
- ↑ Omniglot – Universal Declaration of Human Rights (Article 1)
Související články
Externí odkazy
|
Obrázky, zvuky či videa k tématu võruština na Wikimedia Commons
- Võruština, jazyk a abeceda na Omniglot (anglicky)
- Võrusko-estonský slovník (Võro Institute) (võrusky)
- Institut võruštiny (võrusky)
- Audionahrávka võruštiny (võrusky)
Uralská jazyková rodina | |||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ugrofinské |
| ||||||||||||||||||||||||
Samojedské |
|