Vodní elektrárna Orlík
Vodní elektrárna Orlík | |
---|---|
![]() Hala s generátory ve vodní elektrárně Orlík | |
Stát | Česko![]() |
Umístění | Vodní nádrž Orlík |
Stav | v provozu |
Dokončení | 1961 |
Vodní elektrárna | |
Turbína | 4 × Kaplanova |
Spád | 44 až 70,5 m |
Elektrická energie | |
Celkový výkon | 364 MW |
Roční výroba | 398,1 GWh |
Souřadnice | 49°36′24,84″ s. š., 14°10′51,96″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vodní elektrárna Orlík je umístěna v levé části řeky u paty betonové hráze vodní nádrže Orlík na Vltavě. Do provozu byla uvedena v letech 1960–1961.
Technické údaje
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Orl%C3%ADk_2.jpg/220px-Orl%C3%ADk_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Orl%C3%ADk_elektr%C3%A1rna_%C5%99%C3%ADd%C3%ADc%C3%AD_stanovi%C5%A1t%C4%9B.jpg/220px-Orl%C3%ADk_elektr%C3%A1rna_%C5%99%C3%ADd%C3%ADc%C3%AD_stanovi%C5%A1t%C4%9B.jpg)
Elektrárna má rozměry 17×127,5 m a výšku 20 m. Voda je přiváděna na soustrojí čtyřmi ocelovými potrubími o průměru 6250 mm, zabetonovanými v hrázi. Vtok je vybaven rychlouzávěry a nouzovými hradidly. Uvnitř elektrárny jsou instalovány čtyři Kaplanovy turbíny, které slouží především k pokrytí špičkových odběrů elektřiny. Jedno desetilopatkové kolo Kaplanovy turbíny bylo na světové výstavě EXPO 58 v Bruselu oceněno zlatou medailí. Střední roční výroba elektrické energie představuje 398,1 GWh. Celkový instalovaný výkon činí 364 MW. Elektrická energie z generátorů o napětí 15 kV je transformována v šesti jednofázových jednotkách na napětí 220 kV.
Zajímavosti
Odborník na vodní hospodářství doc. Ing. Ladislav Satrapa, CSc. z Fakulty stavební ČVUT v Praze uvedl, že se „celá investice do vodní elektrárny Orlík včetně přehrady zaplatila výrobou elektrické energie za 4 roky“[1].
Ničivé povodně v roce 2002 elektrárnu Orlík zcela poničily. Svojí nečinností denně ztrácela miliony korun. Potřebovala velkou, ale přitom rychlou rekonstrukci. Vybraná firma byla pověřena dodávkami a rekonstrukcí silnoproudé i slaboproudé technologie, revizí rotorů u generátorů, a především výměnou vinutí statorů těchto generátorů za nové s moderním izolačním systémem.
Záměr
V letech 2024 až 2030 proběhne modernizace elektrárny s tím, že z vodní elektrárny Orlík vznikne přečerpávací vodní elektrárna. Všechny čtyři Kaplanovy turbiny budou vyměněny za Francisovy s tím, že dvě Francisovy turbiny budou reverzní.[2][3]
Odkazy
Reference
- ↑ SATRAPA, Ladislav. Přehrady v českém inženýrském stavitelství. Příspěvek v rámci řešení projektu č.: DF11P01OVV009 s názvem „Metodika a nástroje ochrany a záchrany kulturního dědictví ohroženého povodněmi”. 2015.
- ↑ MILITKÁ, Kateřina. Rozhovor s Ladislavem Štěpánkem, ředitelem divize klasická energetika. Proud: časopis zaměstnanců skupiny ČEZ. ČEZ, 2021-03-16, roč. 2021, čís. 1, s. 17.
- ↑ EHRLICHOVÁ, Lucie. Den s Ivou Svobodovou, která připravuje zásadní akce na našich vodních elektrárnách. Proud: časopis zaměstnanců skupiny ČEZ. ČEZ, 2021-06-14, roč. 2021, s. 30. ISSN 2464-7292.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu vodní elektrárna Orlík na Wikimedia Commons
- Skupina ČEZ - výroba elektřiny - Orlík
- Siemens - Větrná a vodní energie: Síly přírody vyrábějí čistou elektřinu Archivováno 30. 7. 2020 na Wayback Machine.