Wien Praterstern (nádraží)
Wien Praterstern | |
---|---|
![]() Nádraží Praterstern od jihovýchodu (Prater – obří kolo) | |
Stát | Rakousko![]() |
Spolková země | Vídeň |
Město | Vídeň |
Souřadnice | 48°13′5,16″ s. š., 16°23′30,84″ v. d. |
![]() ![]() Bahnhof Wien Praterstern | |
Provozovatel dráhy | ÖBB[1] |
V provozu od | Původní uvedení do provozu: 1838 (1835) plné uvedení do provozu: 2008 |
Dopravní koleje | 4 |
Nástupiště |
|
Počet cestujících | 111 000 |
Vypravené vlaky | 180 (odhad) |
Prodej jízdenek | Ano |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Wien Praterstern je jedním z důležitých nádraží ve Vídni. Nachází se v 2. vídeňském městském okrese Leopoldstadt. Otevřeno bylo 6. ledna 1838. Stanice má denní frekvenci cestujících asi 80 000 až 110 000 osob. Jde o přestavěné někdejší nejdůležitější nádraží Rakousko-Uherska: Wien Nordbahnhof.
Poloha
Nádraží leží východně od Donaukanalu v těsné blízkosti historického jádra Vídně. Nyní je uprostřed Tegetthoffova náměstí na konci ulice Praterstrasse. Jeho odstup je na tamní poměry od úplného historického jádra velmi malý a obyvateli Vídně je vnímáno jako nádraží v centru. Nádraží bylo postaveno na pokraji souvislé a husté zástavby samovolně zvětšeného centra, které se rozšířilo přirozenou cestou ještě před stavbou první železnice (před 1836).
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Allgemeine_Bauzeitung_1870_Nordbahnhof_00000023.jpg/260px-Allgemeine_Bauzeitung_1870_Nordbahnhof_00000023.jpg)
Nádraží bylo založeno jako výchozí (počáteční) nádraží chystané soukromé Severní dráhy Ferdinandovy. Je tedy nejen nejstarším nádražím (pokud jde o polohu) v Rakousku, i nejstarším nádražím ve střední Evropě a náleží do první desítky nejstarších nádraží světa.[zdroj?] Pokud jde o stálost užívání staniční polohy, lze jej počítat k nejstarším nádražím vůbec s nepřerušeným provozem stále na stejném místě.[zdroj?] Až do roku 1918 bylo hlavním nádražím ve Vídni a nejdůležitějším nádražím Předlitavska. Severní dráha Ferdinandova byla chystána již od roku 1830 a v konkrétních přípravách byla od roku 1836. Nádraží bylo postaveno a předáno již v lednu 1837 a uvedeno do ukázkového provozu Wien Nordbahnhof – Floridsdorf – Deutsch-Wagram. 7. července 1839 pak byl zahájen efektivní komerční provoz mezi oběma koncovými nádražími dráhy Vídeň – Brno o délce 144 km – od onoho okamžiku na nějakou dobu nejdelší dráhy s osobním provozem na světě.
V roce 1856 bylo nádraží výrazně přestavěno po stránce konfigurace kolejiště ale zejména výpravních budov, které nádraží opět zařadily mezi nejvýznamnější nádraží světa. Stavba byly vyprojektována na základě vítězného návrhu v soutěži architektem Theodorem Hofmannem. Styl velkorysého souboru těles nádražních budov byla tzv. rakouská „železniční gotika“.
Po roce 1918 výrazně upadl význam do té doby největšího rakouského nádraží a to zejména pro ztrátu severních korunních zemí a s tím souvisejícím úpadkem frekvence spojení do Brna, Olomouce, Ostravy, Krakova, Lvova, Katowic apod. V tomto případě šlo jen o oslabení. Naprostý sestup nastal po roce 1945 a rychlém vzniku železné opony, kdy někdejší provoz prakticky ustal. Nádraží také bylo silným bombardováním téměř zničeno a budovy z 50. let 19. století musely být strženy.
Po roce 2004 nastala na stejném místě principiální přestavba dle návrh vzešlého z architektonicko-dopravní soutěže. Později byla vypsána ještě jedna soutěž na řešení prostoru před nádražím, ve které zvítězil respektovaný architekt Boris Podrecca a která byla posléze realizována.
Popis nádraží
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Wien_Praterstern_July_2008_%2816%29.jpg/350px-Wien_Praterstern_July_2008_%2816%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Wien_Nord.jpg/350px-Wien_Nord.jpg)
Nádraží je v současnosti jednoduchým průjezdným nádražím které sdílí jak průběžné trati železnice (ÖBB), tak tratě S-Bahnu vídeňského dopravního regionu. Při poslední modernizaci byl rovný přímý tvar nástupišť změněn na nástupiště v mírném oblouku se 4 nástupními hranami a 4 kolejemi. Střední ostrovní nástupiště jsou značně široká (11 m) a komfortní. Při poslední přestavbě došlo k redukci nástupišť a sjednocení výšky (nivelety) dříve ve výšce rozdílných kolejí drážních a S-Bahnu. Výška nástupních hran je 550 mm nad temenem kolejnice a je maximálně komfortní. Niveleta temene kolejnice nad úrovní uličního terénu je velká, v důsledku čehož je nádraží, a s ním spojené drážní těleso jen malou bariérou mezi částmi města na jedné i druhé straně. Průchody a průjezdy jsou o velké světlé výšce a umožňují dobrou optickou i prostorovou komunikaci (spojitost).
Délky nástupišť:
Číslo | Délka |
---|---|
Bahnsteig 1 | 214 m |
Bahnsteig 2 | 216 m |
Bahnsteig 3 | 214 m |
Bahnsteig 4 | 216 m |
Nádraží odbavuje jak soupravy státní železnice ÖBB tak i soupravy městské rychlodráhy S-Bahn, operující ve Vídni a přilehlých územích ve správě Dopravního sdružení region Ost (Verkehrsverbund Ost-Region – VOR).
Název nádraží
- Nádraží bylo zprovozněno pod názvem Wien Nordbahnhof.
- V období 1. června 1959 – 31. srpna 1975 neslo název Wien Praterstern.
- V období 1. září 1975 – 9. prosince 2006 neslo název Wien Nord.
- Od 10. prosince 2006 nese opět název Wien Praterstern.
Odkazy
Reference
Literatura
- Mojmír Krejčiřík: Po stopách našich železnic. Nadas, Praha 1990, ISBN 80-7030-061-2. S. 35 a 5
- Franz Haas: Der Wiener Nordbahnhof. Sutton Verlag, Erfurt 2006, ISBN 3-86680-036-3.
- Alfred Horn: Eisenbahn-Bilderalbum. Band 6: Die Zeit von 1945 bis 1955. Wiederaufbau, Besatzungszeit, Fremd- und Beutelokomotiven, Privat-, Lokal- und Werksbahnen. Bohmann, Wien 2002, ISBN 3-901983-15-5.
- Manfred Schenekel: Versuch einer Sozialgeschichte des Wiener Nordbahnhofes in den Jahren 1938- 1945. Univ. Dipl. Arb. Wien 1993.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Nádraží Wien Praterstern na Wikimedia Commons
- Letecká mapa okolí nádraží Praterstern
- Novostavba osobního nádraží Severní dráhy Ferdinandovi v časopise Allgemeinen Bauzeitung auf Anno (Austrian Newspapers Online)
- Pläne des Nordbahnhofs in der Bauzeitung von 1870
- ÖBB-Bahnhofsoffensive Wien Nord auf Schiene Archivováno 31. 12. 2007 na Wayback Machine.
- www.baudoku.at Multimedialní stavební dokumentace Bahnhofsoffensive Wien
- Soukromá stránka rakouských stavebních předpisů
- Ziel2Wien – Bahnhöfe
Nordbahn (Wien Praterstern – Břeclav) | |
---|---|
Wien Praterstern - Wien Traisengasse - Wien Floridsdorf - Wien Siemensstraße - Wien Leopoldau - Wien Süßenbrunn - Deutsch Wagram - Helmahof - Strasshof - Silberwald - Gänserndorf - Weikendorf-Dörfles - Tallesbrunn - Angern - Stillfried - Dürnkrut - Jedenspeigen - Sierndorf a.d. March - Drösing - Hohenau - Rabensburg - Bernhardsthal - Břeclav |
Železniční trať Wien Praterstern – Wien Meidling | |
---|---|
Wien Praterstern – Wien Mitte – Wien Rennweg – Wien Südbahnhof – Wien Südtiroler Platz – Wien Matzleinsdorfer Platz – Wien Meidling |