Arboristi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Baumklettarp.jpg/250px-Baumklettarp.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Tree_Pruning_%28cropped%29.jpg/250px-Tree_Pruning_%28cropped%29.jpg)
Arboristi eli puunhoitaja on puuvartisten kasvien ja puisto- ja maisemametsien hoidon ammattilainen. Tutkintonimike tulee latinankielisestä puuta tarkoittavasta sanasta, arbor. Pääsyvaatimuksena arboristin koulutukseen on metsä- tai puutarhatalouden perustutkinto, mutta riittävä työkokemus puisto- tai luonnonvara-alan töistä tai muu soveltuva työkokemus voi korvata tutkintovaatimuksen. Arboristin tulee selviytyä turvallisesti puussa kiipeilytekniikalla tehtävistä töistä eikä hän saa pelätä korkeita paikkoja (akrofobia). Lisäksi ammatin vaativuuden takia arboristilla tulee olla erittäin hyvä psyykkinen, fyysinen terveys sekä terveet elämäntavat. Ammatissa vaaditaan laajaa luonnontieteellistä päättelykykyä. Arboristin ammattitutkinnon laajuus on 40–52 opintoviikkoa. Tutkinto suoritetaan näyttöinä. Suomessa arboristiksi voi opiskella aikuiskoulutuksena Hyrian oppilaitoksessa Hyvinkäällä, missä arboristikoulutusta on järjestetty syksystä 1998 ja Ammattiopisto Liviassa. Kaikki hakijat haastatellaan.
Arboristin tulee tunnistaa Suomessa yleisimmin käytetyt puuvartiset puu- ja pensaslajit sekä tuntea niiden erityisominaisuudet, kasvupaikkavaatimukset ja hoitomenetelmät.
Koulutuksen pakollisia tutkinnon osia ovat puiden istuttaminen ja istutusalueiden hoitaminen, puiden leikkaaminen ja latvustuentojen tekeminen, puiden kunnon arvioiminen, puiden poistaminen.
Valinnaisia tutkinnon osia ovat taajamametsien hoitaminen, puiden arvon määrittäminen ja vaurioilta suojaaminen, vaativien puunpoistojen tekeminen, suurten puiden siirtäminen ja kasvualustan kunnostaminen, puulajiston lisäysarvon ylläpitäminen, puunhoitoalan työtehtäviin opastaminen sekä yrittäjänä toimiminen puunhoitoalalla.
Arboristin työkaluja ovat muun muassa kiipeilyvaljaat, kiipeilyköydet ja lukuisat muut kiipeilyvälineet, moottorisaha, käsisaha, tankosaha, raivaussaha, voimasakset, oksasakset sekä lahonetsintämikropora puiden kunnon selvittämiseen. Arboristi saattaa myös käyttää erityistä puutomografialaitetta arvioidessaan puun terveyttä. Rakennetussa ympäristössä arboristi poistaa modernia puunhoitotekniikkaa käyttäen vaikeista paikoista mm. huonokuntoiset ja vaaraa aiheuttavat puut. Arboristit työllistyvät julkiselle sektorille ja puunhoitoon erikoistuneisiin yrityksiin tai voivat toimia itse alan yrittäjinä.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arboristi Wikimedia Commonsissa
- Näyttötutkinnon perusteet. Arboristin ammattitutkinto 1.8.2015 (Arkistoitu – Internet Archive), Opetushallitus: Määräykset ja ohjeet 2015:26 (pdf, 45 sivua)