Bengt Schalin
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Bengt-Schalin.jpg/250px-Bengt-Schalin.jpg)
Bengt Michael Schalin (7. tammikuuta 1889 Uusikaarlepyy – 9. marraskuuta 1982 Espoo) oli suomalainen puutarha-arkkitehti ja Helsingin kaupunginpuutarhuri.[1] Hän suoritti myös koristekasvien koeviljelyä ja kirjoitti kokeilutoimintaansa perustuvan teoksen Koristepensaista kauneimmat vuonna 1938.[1]
Ura
Schalin valmistui ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1907.[1] Vuosina 1910–1912 hän opiskeli Saksassa Köstritzissä Höhere Gärtnerlehranstalt und Gartentechnikum -oppilaitoksessa.[1] Hän työskenteli puutarha-alalla sekä Suomessa että ulkomailla. Hänellä oli oma suunnittelutoimisto vuosina 1916–1944 ensin Helsingissä ja sitten Kirkkonummen Jorvaksessa.[1] Kirkkonummella on Bengt Schalinin mukaan nimetty tie. Helsingin kaupunginpuutarhurina hän toimi vuosina 1946–1957.[1] Schalin opetti puutarhasuunnittelua ja puutarhataidetta Teknillisessä korkeakoulussa ja muissa alan oppilaitoksissa.
Schalin omisti vuodesta 1922 alkaen Kirkkonummella Rastlösan tilan, jossa hän harjoitti koristekasvien koeviljelyä. Rastlösa jäi jatkosodan jälkeen Porkkalan vuokra-alueelle ja Schalin menetti lähes kaikki jalostamansa kasvit sekä vähää ennen sotia tilalle valmistuneen koti- ja toimistotalonsa. Schalin sai Rastlösan tilan takaisin vuonna 1956 ja hän aloitti siellä talvenkestävien lajikkeiden risteytyskokeilut.[1]
Schalin sai 1914 Pietarin suuressa kansainvälisessä puutarhanäyttelyssä 1914 ensimmäisen palkinnon ja kultamitalin puutarhasuunnitelmistaan. Schalin suunnitteli Suomen osaston Kööpenhaminassa vuonna 1937 pidettyä suurta pohjoismaista puutarhakatselmusta varten. Sotien jälkeen hän voitti Helsingissä vuonna 1949 pidetyn suuren Pohjoismaisen puutarhanäyttelyn suunnittelukilpailun ja vuonna 1952 hänen johdollaan kunnostettiin Helsingin puistot Helsingin kesäolympialaisia varten. Tämän jälkeen Schalin suunnitteli Helsinkiin uusia puistoja ja viheralueita ja viimeksi hän suunnitteli Karjaalle yksityisiä ja julkisia viheralueita.[1]
Yksityiselämä
Schalinin vanhemmat olivat teologian kandidaatti, opettajaseminaarinjohtaja Zacharias Schalin ja Alma Helena Montin. Schalin oli naimisissa opettaja Helga Kronströmin kanssa vuodesta 1931 alkaen.[1] Heille syntyi kaksi lasta: Helga Benita vuonna 1932 ja Christer Olof vuonna 1936.[1]
Lähteet
- ↑ a b c d e f g h i j Ruoff, Eeva: ”Schalin, Bengt (1889–1982)”, Suomen kansallisbiografia, osa 8, s. 727–728. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006. ISBN 951-746-449-5. Teoksen verkkoversio (viitattu 16.2.2013).
Aiheesta muualla
- Arkkitehtuurimuseo: Bengt Schalin. (Arkistoitu – Internet Archive)
- Schalin, Bengt hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
|