Dalmatia (provinssi)
Dalmatia Provincia Dalmatia | |
---|---|
Rooman provinssi | |
![]() | |
![]() Dalmatian provinssin alue vuonna 125. | |
Valtio | Rooman valtakunta Länsi-Rooman valtakunta |
Prefektuuri | Italia, Illyricum et Africa Italia et Africa |
Diokeesi | Pannonia (n. 293–395) Illyricum (n. 395–) |
Nykyinen valtio/alue | Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia |
Perustettu | 70-luku |
Hallinto | |
– hallinnon tyyppi | keisarin provinssi |
– hallinnollinen keskus | Salona |
Infobox OK |
Dalmatia (lat. Provincia Dalmatia) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Dalmatiassa nykyisten Bosnia ja Hertsegovinan ja Kroatian alueilla.[1][2][3]
Maantiede
Dalmatian provinssi sijaitsi historiallisen Illyrian alueella, ja ulottui Adrianmeren rannasta Dinaarisille alpeille. Sen pohjoispuolella sijaitsivat Pannonia superiorin ja Pannonia inferiorin provinssit, itäpuolella Drina-joen (lat. Drinus) toisella puolella Moesia superiorin provinssi, ja kaakkoispuolella Macedonian provinssi.[2] Dalmatian provinssin hallinnollinen keskus oli Salona. Alueen rannikolla oli joitakin vanhoja kreikkalaiskaupunkeja.
Kaupunkeja
Dalmatian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
- Aequum
- Ascrivium
- Burnum
- Doclea
- Epidauros (Epidaurum)
- Faros (Pharus)
- Lissos (Lissus)
- Narona
- Olicinium
- Salona (Salonae)
- Skodra (Scodra)
Historia
Roomalaiset valloittivat Dalmatian lopullisesti keisari Augustuksen aikana taisteltuaan alueesta illyrialaissodissa 200-luvulta eaa. lähtien. Alue oli alun perin osa Illyricumin provinssia ja sitten Illyricum superiuksen provinssia. Dalmatian provinssi perustettiin Flaviusten aikana 70-luvulla.[1] Provinssien jaossa se luettiin keisarin provinsseihin. Provinssi oli olemassa Rooman koko myöhemmän historian ajan, ja näin myös muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.[1]
Diocletianuksen uudistusten aikaan noin vuonna 293 Dalmatian provinssista erotettiin osa tuolloin perustettuun Praevalitanan provinssiin.[4] Noin vuosina 293–395 Dalmatian provinssi kuului Pannonian diokeesiin.[2] 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja nyt Illyricumin diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Rooman valtakunta | Länsi-Rooma | Nykyinen alue tai valtio | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Myöhäisroomalaiset provinssit | |||||
n. vuosina 293–395[sel 1] | vuodesta 395[sel 2] | |||||
Illyricum 27/16 eaa.–9/10 jaa. (?) (Illyria vallattu 168 eaa. ja Dalmatia 46 eaa.) | Illyricum inferius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Pannonia Flaviusten aika – 103/107 | Pannonia superior 103/107–293 | Pannonia prima | (Itävalta itäinen) | |
Savia | (Kroatia) | |||||
Pannonia inferior 103/107–293 | Pannonia secunda | (Vojvodina) | ||||
Valeria | (Unkari läntinen) | |||||
Illyricum superius 9/10 jaa. (?) – Flaviusten aika | Dalmatia Flaviusten aika – | Dalmatia | (Dalmatia, Bosnia) | |||
Praevalitana[sel 3] | (Albania, Montenegro) | |||||
Selitykset:
|
Lähteet
- ↑ a b c Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: ”Provincia”, Antiikin käsikirja, s. 464–466. Helsinki: Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
- ↑ a b c Adkins, Lesley & Adkins, Roy A.: Handbook to Life in Ancient Rome, s. 115–117, 124–125. Updated Edition. Facts on File Library of World History. Infobase Publishing, 2004. ISBN 978-0-8160-5026-0.
- ↑ Peck, Harry Thurston: Harper's dictionary of classical literature and antiquities. Harper & brothers: New York, 1896. Teoksen verkkoversio. Teoksen verkkoversio (Perseus)
- ↑ Nicholson, Oliver: The Oxford Dictionary of Late Antiquity, s. 1224. Oxford University Press, 2018. ISBN 9780192562463.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dalmatia Wikimedia Commonsissa
Augustuksen Italian alueet |
|
---|---|
Provinssit |
|
- Achaea
- Aegyptus Herculia
- Aegyptus Jovia
- Aemilia et Liguria
- Africa proconsularis
- Alpes Cottiae
- Alpes maritimae
- Alpes Poeninae et Graiae
- Apulia et Calabria
- Aquitania prima
- Aquitania secunda
- Arabia
- Armenia minor
- Asia
- Baetica
- Belgica prima
- Belgica secunda
- Bithynia
- Britannia prima
- Britannia secunda
- Campania
- Cappadocia
- Caria
- Carthaginensis
- Cilicia
- Corsica
- Creta
- Cyprus
- Dacia mediterranea
- Dacia ripensis
- Dalmatia
- Dardania
- Diospontus
- Epirus nova
- Epirus vetus
- Europa
- Flaminia et Picenum
- Flavia Caesariensis
- Galatia
- Gallaecia
- Germania prima
- Germania secunda
- Haemimontus
- Hellespontus
- Insulae
- Insulae Baleares
- Isauria
- Libya inferior
- Libya superior
- Lucania et Bruttii
- Lugdunensis prima
- Lugdunensis secunda
- Lusitania
- Lycia et Pamphylia
- Lydia
- Macedonia
- Mauretania Caesariensis
- Mauretania Sitifensis
- Mauretania Tingitana
- Maxima Caesariensis
- Mesopotamia
- Moesia prima
- Moesia secunda
- Narbonensis prima
- Narbonensis secunda
- Noricum mediterraneum
- Noricum ripense
- Numidia Cirtensis
- Numidia militiana
- Novempopulana
- Osroene
- Pannonia prima
- Pannonia secunda
- Paphlagonia
- Phrygia prima
- Phrygia secunda
- Pisidia
- Pontus Polemoniacus
- Praevalitana
- Raetia prima
- Raetia secunda
- Rhodope
- Samnium
- Sardinia
- Savia
- Scythia
- Sequania
- Sicilia
- Syria Coele
- Syria Palaestina
- Syria Phoenice
- Tarraconensis
- Thebais
- Thessalia
- Thracia
- Tripolitania
- Tuscia et Umbria
- Valeria Byzacena
- Valeria
- Venetia et Histria
- Viennensis
- Achaea
- Aegyptus
- Aemilia
- Africa proconsularis
- Alpes Cottiae
- Alpes maritimae
- Alpes Poeninae et Graiae
- Apulia et Calabria
- Aquitanica prima
- Aquitanica secunda
- Arabia
- Arcadia
- Armenia prima
- Armenia secunda
- Asia
- Augustamnica
- Baetica
- Belgica prima
- Belgica secunda
- Bithynia
- Britannia prima
- Britannia secunda
- Byzacena
- Campania
- Cappadocia prima
- Cappadocia secunda
- Caria
- Carthaginensis
- Cilicia prima
- Cilicia secunda
- Corsica
- Creta
- Cyprus
- Dacia mediterranea
- Dacia ripensis
- Dalmatia
- Dardania
- Epirus nova
- Epirus vetus
- Euphratensis
- Europa
- Flaminia et Picenum annonarium
- Flavia Caesariensis
- Galatia
- Galatia salutaris
- Haemimontus
- Helenopontus
- Hellespontus
- Honorias
- Insulae
- Gallaecia
- Germania prima
- Germania secunda
- Insulae Baleares
- Isauria
- Libya inferior
- Libya superior
- Liguria
- Lucania et Bruttii
- Lugdunensis prima
- Lugdunensis secunda
- Lugdunensis tertia
- Lusitania
- Lycaonia
- Lycia
- Lydia
- Macedonia prima
- Macedonia secunda
- Mauretania Caesariensis
- Mauretania Sitifensis
- Mauretania Tingitana
- Maxima Caesariensis
- Maxima Sequanorum
- Mesopotamia
- Moesia prima
- Moesia secunda
- Narbonensis prima
- Narbonensis secunda
- Noricum mediterraneum
- Noricum ripense
- Novempopulana
- Numidia
- Osroene
- Palaestina prima
- Palaestina secunda
- Palaestina salutaris
- Pamphylia
- Pannonia prima
- Pannonia secunda
- Paphlagonia
- Phoenice prima
- Phoenice secunda
- Phrygia Pacatiana
- Phrygia salutaris
- Picenum suburbicarium
- Pisidia
- Pontus Polemoniacus
- Praevalitana
- Raetia prima
- Raetia secunda
- Rhodope
- Samnium
- Sardinia
- Savia
- Scythia
- Senonia
- Sicilia
- Syria prima
- Syria secunda
- Tarraconensis
- Thebais
- Thessalia
- Thracia
- Tripolitania
- Tuscia et Umbria
- Valentia
- Valeria (Italia)
- Valeria (Pannonia)
- Venetia et Histria
- Viennensis