Eija Rasinmäki
Eija Rasinmäki (o.s. Rautionmaa, s. 18. kesäkuuta 1945 Punkalaidun) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja design-mattojen suunnittelija.[1][2] Rasinmäen suunnittelemia räsymattoja on ollut esillä gallerioissa ja taidemuseoissa.[3]
Eija Rasinmäki perusti Loimaalle vuonna 1970 ensimmäisen kutomatehtaansa, joka työllisti kahdeksan kutojaa. Tehdas ja perhe muuttivat Hausjärvelle vuonna 1978. Hausjärven Oitissa Rasinmäki laajensi kutomatoimintaa: kutomakoneiden määrä lisääntyi 15 kappaleeseen, ja tehtaalla oli palkattuna parhaimmillaan 20 kutojaa vuosina 1980–1993. Mattoja myytiin Stockmannille, Artekille, pohjoismaisiin tavarataloihin ja Yhdysvaltoihin. Rasinmäen kutomo toimii edelleen design-studiona ja uniikkimattojen valmistajana Oitissa.
Vuonna 1985 Rasinmäki perusti kahden muun yhtiökumppanin kanssa Finarten Portugaliin (Fabrica de Tapetes Finarte lda). Tänä aikana Rasinmäen mattoja valmistettiin Portugalissa ja Suomessa. Mattoja myytiin Suomeen ja ulkomaille. Yhtiö lopetettiin vuonna 1991. Vuodesta 1992 eteenpäin Rasinmäki teki mattojen suunnittelutyötä Finarte (India) Oy:lle, joka aloitti mattojen valmistuksen alihankintana Intiasta sekä maahantuonnin ja myynnin. Näistä tunnetuimpia jälleenmyyjiä Suomessa ovat olleet Anttila, Kodin 1, Isku, Asko ja Stockmann. Viime vuosien aikana Rasinmäki on suunnitellut muun muassa punosmattoja.
Rasinmäelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017[4]. Vuonna 2021 hän juhli 50-vuotista uraansa ”Käsinkudottu elämä” -mattonäyttelyllä Jyväskylässä Suomen Käsityön museossa.[3] Hänen elämäkertakirjansa Käsinkudottu elämä ilmestyi marraskuussa 2021. Tasavallan presidentti myönsi Rasinmäelle Pro Finlandia -mitalin vuonna 2022.[5]
Yksityiselämä
Eija Rasinmäki on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäinen kutomatehdas oli silloisen aviomiehen Timo Rasinmäen kotipaikalla. Heille syntyi kaksi lasta, Ulrika ja Eriikka.
Erkki Immonen, Eijan avo- ja aviopuoliso vuodesta 1984 lähtien, oli Finarte (India) Oy:n oli toimitusjohtajana vuosina 1985–2016. Heillä on kaksi lasta, Laura ja Larissa. Larissa Immonen on jatkanut perheyritys Finarten toimitusjohtajana vuodesta 2016 eteenpäin.[6][7]selvennä
Lähteet
- Johanna Autio: Räsymatto perinteen ja muutoksen puristuksessa – Tapaustutkimus Eija Rasinmäen matoista 1970–2011. Pro gradu. Helsingin yliopisto, Opettajankoulutuslaitos, 2012. Teoksen verkkoversio (viitattu 26.1.2022).
- Räsymatot saivat arvonnousun Helsingin Sanomat 6.7.2021
- Tekstiilitaiteilija Eija Rasinmäki sai suomalaiset innostumaan räsymatoista – kotoilun huumassa moni kutoo matot jälleen itse Yle 7.5.2021
- "Aiemmin räsymatto oli vain matto lattialla" – Toivoa antaa uusi sukupolvi, joka näkee myös käsityön arvon sisustuksessa Maaseudun tulevaisuus 27.3.2021
- Jyväskylän museoissa vieraili vuonna 2021 yhteensä yli 133 000 kävijää" Keskisuomalainen: 7.1.2022
- Suomalaisia räsymattoja väheksyttiin pitkään – silti niitä on myyty Woody Allenin kotiin, prinssin palatsiin Saudi-Arabiaan ja luksushotelleihin Aamulehti: 7.7.2021
Viitteet
- ↑ Ihmiset. Kuka ? Eija Rasinmäki (Syntymäajan lähde) Helsingin Sanomat. 2010. Viitattu 26.1.2022.
- ↑ Autio, s. 19
- ↑ a b Ville Vanhala: Tekstiilitaitelija Eija Rasinmäki tunnisti elämäntehtävänsä jo varhain: ”Minulla oli usko itseeni – päätin kutoa räsymaton maailmankartalle” Seura. 6.10.2021. Viitattu 26.1.2022.
- ↑ Taiteilijaeläkkeiden saajissa eniten muusikoita, säveltäjiä ja kuvataiteilijoita Taiteen edistämiskeskus (Taike). 30.3.2017. Arkistoitu 6.3.2022. Viitattu 6.3.2022.
- ↑ 06.12.2022 Itsenäisyyspäivä – Självständighetsdagen 06.12.2022 - Ritarikunnat ritarikunnat.fi. 30.11.2022. Viitattu 1.12.2022.
- ↑ Murtomäki, Malla: Eija yllättyi, kun kuopus ilmoitti halusta jatkaa perheyritystä – Larissan päätöstä myös arvosteltiin: ”Ex-poikaystävä totesi, että päätit sitten ryhtyä mattokauppiaaksi” Me naiset / Ilta-Sanomat. 31.7.2021. Viitattu 25.1.2022.
- ↑ Paukkeri, Marica & Juntunen, Johanna: Tasapainoilua Yle Uutiset. 11.7.2021. Viitattu 25.1.2022.
Aiheesta muualla
- Eija Rasinmäen kutomo
- "Käsinkudottu elämä" -mattonäyttelyllä Jyväskylässä Suomen Käsityön museossa (Arkistoitu – Internet Archive)
- "Käsinkudottu elämä" Suomalainen.com