Fjällbon puisto
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Maisema_Fj%C3%A4llbon_kallioilta.jpg/250px-Maisema_Fj%C3%A4llbon_kallioilta.jpg)
Fjällbon puisto on Tuusulanjärven rannalla taiteilijayhteisöstään tunnetun Tuusulan rantatien varrella oleva suosittu virkistysalue. 3,5 hehtaarin laajuinen alue on maisemallisesti ja luontoarvoiltaan arvokas luontokohde, jossa on esimerkiksi vanhoja puita, kelohonkia ja harvinaisia kasveja. Syksyllä 2018 aloitettiin puiston kunnostus ja rantaan on rakennettu grillauspaikka penkkeineen, sekä uusittu polkuja. Alueen suunnittelussa on huomioitu hyvin esteettömyys. Kalliolta on rakennettu puiset portaat alas, mutta myös alkuperäisiä kiviportaita on säilytetty. Vuonna 2019 rakennettiin rantaan iso laituripaviljonki, josta pääsee myös uimaan järvessä. Fjällbossa on lapsille myös leikkimökki ja keinut.
![Fjällbon laituripaviljonki järven rannassa](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Fj%C3%A4llbon_puisto%2C_laituri.png/167px-Fj%C3%A4llbon_puisto%2C_laituri.png)
Historia
Vuonna 1875 Tuusulan nimismies J.V. Frostell osti alueen ja rakennutti kallion päälle huvilan ja sille muutaman ulkorakennuksen, mm. hevostallin, navetan ja kanalan. Huvila sai nimekseen Fjällbo, ja Frostell omisti sen vuoteen 1916. Vuonna 1929 Helsinkiläinen liikemies Ilmari Helander osti Fjällbon kesäasunnokseen. Huvila tuhoutui tulipalossa kunnostustöiden yhteydessä vuonna 1981. Rakennuksista on jäljellä vain yksi huvimaja kallion laella sekä rantaan johtavat portaat ja kivilaituri.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Fj%C3%A4llbo_Huvimaja_C_H3972.jpg/250px-Fj%C3%A4llbo_Huvimaja_C_H3972.jpg)
Aivan vieressä sijaitsee myös Aleksis Kiven kuolinmökki ja historiallinen Onnelan majatalo.
Luonto
Fjällbon alue on säilynyt lähes luonnontilaisena. Paikoin jyrkätkin rannat ovat kallioisia ja niillä kasvaa kalliomännikköä, harvinaisia jäkäliä ja katajikkoa. Parikymmentä metriä järven pinnasta kohoavat kalliot ovat Tuusulanjärven alueen toiseksi korkeimmat vastarannalla näkyvän Sarvikallion jälkeen. Tuusulanjärven kapein kohta on Fjällbon kohdalla. Alueella on paljon ikivanhoja kelohonkia, joissa kasvaa harvinaisia kääpäsieniä, ja joissa elää harvinaisia sarvijääriä. Osa puistosta on vanhaa kuusikkoa ja lehtometsää. Huvila-ajasta muistuttavat monet vanhat omenapuut ja puutarhan eksoottisetkin kukkakasvit, kuten idänsinililjat. Linnuista alueella pesivät esimerkiksi monet tikat, kuten käpytikka ja puukiipijä. Tikkojen soidinkoputusta pääsee kuulemaan keväällä. Vesilintuja, kuten telkkiä, tiiroja ja silkkiuikkuja näkee tavallisesti. Vesiinnut viihtyvät varsinkin viereisessä järviruovikossa ja kaislikossa. Fjällbon alueella on myös pieniä niittyjä, joilla on paljon pölyttäjähyönteisiä, kuten perhosia ja mehiläisiä.
Fjällbohon näkyy vastarannalla kohoava Sarvikallio, joka tunnetaan myös Pikku-Kolina.
Lähteet
- Virtuaalituusula
- Tuusulan kaupunki, nähtävyydet (Arkistoitu – Internet Archive)
- Tuusulan tiedotteita
- Tuusulan kaupunki