Jacobsen-epoksidointi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/General_Jacobsen_reaction.png/250px-General_Jacobsen_reaction.png)
Jacobsen-epoksidointi tai Jacobsen-Katsuki-epoksidointi on kemiallinen reaktio, jossa natriumhypokloriitti hapettaa alkeenin epoksidiksi ja katalyytteinä käytetään metallien salenkomplekseja. Reaktion etuja ovat laaja substraattikirjo ja erittäin hyvä enantioselektiivisyys. Reaktion raportoivat toisistaan riippumatta Eric Jacobsen ja Tsutomu Katsuki vuonna 1990.[1][2][3][4]
Reagenssit ja mekanismi
Jacobsen-eliminoinnilla reagoivat hyvin useat alkeenit ja myös funktionalisoimattomat alkeenit reagoivat enantioselektiivisesti, mutta parhaiten reagoivat karbonyyliryhmään konjugoituneet alkeenit. Tämä on yksi tärkeimmistä Jacobsen-epoksidoinnin eduista verrattuna Sharpless-epoksidointiin. Katalyyttinä reaktiossa käytetään tyypillisesti joko mangaanin, kromin, titaanin ja ruteenin salenkomplekseja. Katalyyteissä metallit ovat hapetusluvulla +III ja +V.[1][3][4]
Jacobsen-epoksidoinnin reaktiomekanismi ei ole täysin selvillä ja sille on esitetty useita mekanismeja, joita kumpaakaan kokeelliset tutkimukset eivät täysin tue, mutta joista kuitenkin on vahvoja todisteita. Nämä reaktiovaihtoehdot ovat radikaalimekanismilla tapahtuva reaktio ja reaktio, jossa välivaiheena on syklinen metallaoksetaani. Molemmissa mekanismeissa metalli-ioni pelkistyy hapetusluvulta +V hapetusluvulle +III.[5]
Lähteet
- ↑ a b Michael B. Smith & Jerry March: March's Advanced Organic Chemistry, s. 1005. John Wiley & Sons, 2013. ISBN 9780470462591. (englanniksi)
- ↑ Susan Budavari (päätoim.): Merck Index, s. ONR-46. 12th Edition. Merck & Co., 1996. ISBN 0911910-12-3. (englanniksi)
- ↑ a b Elias J. Corey,Laszlo Kurti: Enantioselective Chemical Synthesis, s. 41. Elsevier, 2013. ISBN 9780128001516. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 25.2.2016). (englanniksi)
- ↑ a b Andrei K. Yudin: Aziridines and Epoxides in Organic Synthesis, s. 318. John Wiley & Sons, 2006. ISBN 978-3-527-60748-8. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 25.2.2016). (englanniksi)
- ↑ Eric V. Anslyn, Dennis A. Dougherty: Modern physical organic chemistry, s. 558. University Science Books, 2006. ISBN 978-1-891389-31-3. Kirja Googlen teoshaussa (viitattu 25.2.2016). (englanniksi)