Karlskogan kunta
Karlskogan kunta | |
---|---|
![]() vaakuna | |
![]() | |
Valtio | ![]() |
Lääni | Örebron lääni |
Maakunta | Värmlanti ja Närke |
Keskustaajama | Karlskoga |
Kuntakoodi | 1883 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 468,24 km² |
Väkiluku (31.12.2020) ([2]) | 30 263 |
– Väestötiheys | 64,6 as./km² |
www.karlskoga.se | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
Karlskogan kunta (ruots. Karlskoga kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Karlskoga.[3]
Kunnan maapinta-ala on 468,24 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 30 263 henkeä (31.12.2020).[2]
Kunnan vaakunassa on kuvattuna kaksi kultaista tykkiä ristissä ja neljä raudan merkkiä sinisessä kentässä. Ne kunnioittavat alueen teollista perinnettä; tunnettu aseyhtiö Bofors sai alkunsa Karlskogassa ja nykyään tehtaan toimintaa jatkaa Saab Bofors Dynamics.
Kuntaliitosta Degerforsin kanssa on suunniteltu.[4]
Vuonna 2007 kunnassa oli 36,89 km² peltoa,[5] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[6] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Karlskogan maalaiskuntaan perustettiin Karlskogan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1885. Vuonna 1925 kunnan eteläosa erotettiin Degerforsin maalaiskunnaksi. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1940, jolloin koko kunta muutettiin Karlskogan kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Karlskogan ja Degerforsin rajoja ei muutettiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja kaupungista tehtiin jälleen kunta. Vanhan Lekebergin kunnan länsiosa liitettiin kuntaan samassa yhteydessä.
Väestönkehitys
Karlskogan kunnan väestönkehitys 1950–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1950 | 31 303 | |||
1955 | 33 885 | |||
1960 | 35 456 | |||
1965 | 38 019 | |||
1970 | 39 706 | |||
1975 | 38 103 | |||
1980 | 36 828 | |||
1985 | 35 028 | |||
1990 | 33 869 | |||
1995 | 32 949 | |||
2000 | 31 293 | |||
2005 | 30 185 | |||
2010 | 29 668 | |||
2015 | 30 283 | |||
2020 | 30 263 | |||
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).[7][2] |
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[8] | % |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 449 | 14,7 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 334 | 4,4 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 122 | 7,0 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 22 378 | 73,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 117 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 631 Suomessa syntynyttä,[10] mikä vastasi 4,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 927 kruunua.[11] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 66 000 kruunua.[12]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[13]
- 0–17-vuotiaat: 18,8 %
- 18–64-vuotiaat: 57,0 %
- 65 vuotta täyttäneet: 24,2 %
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[14][15] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) | Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 1,0 | 1,0 | |
jalostus | 33,3 | 33,7 | |
palvelut | 64,9 | 64,4 | |
tuntematon | 0,9 | 0,9 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 14 450 | 12 919 | |
työpaikkaomavaraisuus | 111,9 |
Taajamat
Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,3 prosenttia.[16] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 584 asukasta.[16] Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Karlskoga, jossa oli 27 084 asukasta.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[17]
- Bregårdsängarna
- Granbergsdal
- Högåsen*
- Knutsbol*
- Lerängen + Bäck
- Linnebäck
- Smedstorp
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Högåsen ja Knutsbol kuuluvat osin myös Degerforsin kuntaan.[18]
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[19]
- Gälleråsen
- Villingsberg
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlskogan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:[20]
- Karlskoga Kommuns Norra (26 valtuutettua)
- Karlskoga Kommuns Södra (25 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlskogan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 7 | 10 | 9 | 8 | 10 | 10 | 11 | 7 | 12 | 13 | 11 | 15 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 10 | 10 | 8 | 6 | 4 | 4 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 4 | 6 | 6 | 2 | 6 | 6 | 6 | 4 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 29 | 27 | 27 | 29 | 28 | 26 | 23 | 26 | 23 | 30 | 26 | 23 | 20 | 14 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 5 | 4 | 6 | 8 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[22] | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 47 | 47 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Karlskogan piiri.
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[23]
- Karlskoga
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[24] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Karlsdal*
- Karlskoga (Möckelsbodar)
Kirkot
-
- Lunedskyrkan
- Söderkyrkan
- Tavlanin kappeli
Lähteet
- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2020 Statistiska centralbyrån. Viitattu 17.2.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Karlskoga Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 5.7.2016.
- ↑ http://www.sr.se/webbradio/?Type=db&Id=1661225
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorter 2010 (PDF) MI38 Småorter och tätorter. 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Mandatfördelning per valkrets - Kommun (XLS) Valmyndigheten. Arkistoitu 19.4.2014. Viitattu 30.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 17.2.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Karlskogan kunnan kotisivut
- Sevärda kulturmiljöer i Karlskoga kommun (ruotsiksi)
![Käännös suomeksi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Translation_Latin_Alphabet.svg/60px-Translation_Latin_Alphabet.svg.png)
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karlskoga kommun – Kuntajaon kehitys on käännetty osio.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/%C3%96rebro_l%C3%A4n_vapen.svg/50px-%C3%96rebro_l%C3%A4n_vapen.svg.png)
Askersundin kunta • Degerforsin kunta • Hallsbergin kunta • Hälleforsin kunta • Karlskogan kunta • Kumlan kunta • Laxån kunta • Lekebergin kunta • Lindesbergin kunta • Ljusnarsbergin kunta • Noran kunta • Örebron kunta |
Katso myös: Luettelo Ruotsin kunnista • Ruotsin läänit |