Kummilapsitoiminta
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Kummilapset.jpg/250px-Kummilapset.jpg)
Kummilapsitoiminta on avustustapa, jolla tuetaan kehitysmaiden lapsia. Kummi voi olla yksittäinen ihminen, perhe, koululuokka, seurakunta, yhteisö tai yritys. Kummisuhde on määräaikainen, ja usein sen tarkoitus on kestää koulunkäynnin loppuun saakka tai kun lapsi alkaa tulla toimeen itsenäisesti.
Kummit rahoittavat yleensä lasten koulunkäyntiä, mutta myös terveydenhoitoa ja lapsen turvallista kasvua. Yksittäisen lapsen sijaista tuki voidaan kohdentaa kyläyhteisölle tai esimerkiksi koululle tai lastenkodille.
Kummitoiminta on avustustapa, jossa auttajan ja autettavan suhde on henkilökohtainen. Kummit saavat säännöllisesti tietoa kummilastensa koulunkäynnistä ja muista kuulumisista henkilökohtaisten kirjeiden tai järjestöjen kiertokirjeiden välityksellä. Kummimaksut maksetaan säännöllisesti, esimerkiksi kuukausittain tai vuosittain. Kuukausiavustus on 20–25 eurosta ylöspäin.[1][2][3] Kummitoimintajärjestöillä on yhteiset eettiset ohjeet toiminnalle.[4]
Kummijärjestöjä
Suomalaisia järjestöjä, joilla on kummitoimintaa kehitysmaissa:
- Kehitysmaiden lasten koulutustuki ry[5]
- Plan
- Fida International
- World Vision
- Suomen Lähetysseura
- SOS-Lapsikylä
- Pelastakaa Lapset
- Suomen Lions-liitto
- Pelastusarmeija
- Oulu-Matagalpa-ystävyysseura
- Kehitysmaayhdistys Pääskyt
- Arabikansojen ystävyysseura AKYS
- Psykologien Sosiaalinen Vastuu ry
- Interpedia Ry
Lähteet
- ↑ Plan
- ↑ Suomen World Vision
- ↑ /SOS-Lapsikylä[vanhentunut linkki]
- ↑ Suomalaisten kummilapsijärjestöjen yhteinen eettinen ohjeisto Suomen Lähetysseura. Arkistoitu 25.11.2016. Viitattu 24.11.2016.
- ↑ Lahtinen, Hannu: Kehitysmaiden lasten koulutustuki on välittänyt tukea maailman lapsille jo kolmen vuosikymmenen ajan Seurakuntalainen. 20.6.2013. Kristillinen medialiitto. Viitattu 5.12.2016.