Marshallin kieli
Marshall | |
---|---|
Oma nimi | Kajin M̧ajeļ |
Muu nimi | marshalli |
Tiedot | |
Alue | ![]() |
Virallinen kieli | ![]() |
Puhujia | 54 600 |
Sija | ei sadan suurimman joukossa |
Kirjaimisto | latinalainen |
Kielitieteellinen luokitus | |
Kielikunta | austronesialaiset kielet |
Kieliryhmä | malaijilais-polynesialaiset kielet |
ISO 639-3 | mah |
Ohje | |
Infobox OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Symptoms_of_COVID-19_%28Marshallese%29.pdf/page1-250px-Symptoms_of_COVID-19_%28Marshallese%29.pdf.jpg)
Marshallin kieli on austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 43 900 ihmistä (1979) Marshallinsaarilla, yhteensä kielen puhujia on 54 600.[1] Marshallin kieli kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Siinä on kaksi päämurretta: läntinen ralik ja itäinen ratak. Kielen katsotaan olevan elinvoimainen.[2]
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.[3] Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan marshalliksi vuonna 1982.[4]
Fonologia
Konsonantit
Marshallilla on runsaahko konsonantivarasto, ja lähes jokaisella konsonantilla on jokin toissijainen artikulaatio (palatalisointi, velarisointi, labialisointi).[5] Konsonantit jaetaan palataalisoituihin ”kevyisiin” ja velarisoituihin ”painaviin”. Tämä kontrasti on verrattavissa venäjän koviin ja pehmeisiin tai goidelisten kielten leveisiin ja kapeisiin konsonantteihin.[6]
Labiaalit | Koronaalit | Dorsaalit | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
palataaliset | velaariset | palataaliset | velaariset | labiaaliset | velaariset | labiaaliset | |
kevyet | painavat | kevyet | painavat | painavat | |||
Klusiilit | pʲ | pˠ | tʲ | tˠ | k | kʷ | |
Nasaalit | mʲ | mˠ | nʲ | nˠ | nʷ | ŋ | ŋʷ |
Tremulantit | rʲ | rˠ | rʷ | ||||
Lateraalit | lʲ | lˠ | lʷ | ||||
Liu'ut | j | (ɰ) | w |
Kielessä ei ole foneemista eroa soinnillisten ja soinnittomien konsonanttien välillä.[5] Klusiilit voivat kuitenkin ääntyä allofonisesti soinnillisina vokaalien välissä kun ne eivät ole geminaattoja. Sananloppuiset klusiilit ovat usein laukeamattomia.[7]
Liu'ut /j ɰ w/ katoavat useissa ympäristöissä ympäröivien vokaalien assimiloituessa takaisuudeltaan ja pyöreydeltään.[8] /ɰ/ ei koskaan varsinaisesti edes esiinny sellaisenaan, vaan sitä käytetään vain edellämainitun ilmiön selittämiseen. Lisäksi /j/ ja /w esiintyvät sellaisinaan vain sanan alussa tai lopussa.[7]
/tʲ/ voi ääntyä [tʲ], [tsʲ], [sʲ], [c], tai [ç] (tai niiden soinnillisina vastineina) vapaassa vaihtelussa.[6][7]
Dorsaalit /k ŋ kʷ ŋʷ/ ovat yleensä velaarisia mutta hieman takaisempia; [k̠ ɡ̠ ŋ̠ k̠ʷ ɡ̠ʷ ŋ̠ʷ].
Nasaalit /nˠ nʷ/ ääntyvät retrofleksisinä [ɳˠ ɳʷ]. [8]
Tremulantit /rʲ rˠ rʷ/ ovat koronaaleja ja täystremulantteja. /rˠ/ ääntyy alveolaarisesti, mutta /rʲ/ ääntyy dentaalisesti [r̪ʲ].
Painavat lateraalit /lˠ lʷ/ ääntyvät velaarisina [ɫ ɫʷ].
Vokaalit
Marshallissa on pystysuora neljävokaalinen systeemi, jossa foneemeilla on kuitenkin runsaasti allofoneja.[5] Eri lähteet analysoivat vokaaleille eri allofonit.
Foneemi | Äännearvot | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
MED[6] | Choi[7] | Willson[5] | ||||||||
lavea | pyöreä | lavea | pyöreä | lavea | pyöreä | |||||
etu | taka | etu | taka | etu | taka | |||||
Suppea | /ɨ/ | [i] | [ɯ] | [u] | [i] | [ɯ] | [u] | [i] | [ɯ] | [u] |
Puolisuppea | /ɘ/ | [e] | [ɤ] | [o] | [e] | [ʌ] | [o] | [ɪ] | [ɤ] | [ʊ] |
Puoliväljä | /ɜ/ | [ɛ] | [ʌ] | [ɔ] | [e] | [ʌ] | [o]] | |||
Väljä | /a/ | [æ] | [ɑ] | [ɒ] | [ɛ] | [a] | [ɔ] | [ɛ] | [a] | [ɔ] |
Kun vokaali esiintyy sellaisten konsonanttien välissä, joilla on eri toissijainen artikulaatio, sen äännearvo on seuraavan taulukon mukainen:[5]
Foneemi | ◌ʲ_◌ˠ | ◌ʲ_◌ʷ | ◌ˠ_◌ʲ | ◌ˠ_◌ʷ | ◌ʷ_◌ʲ | ◌ʷ_◌ˠ |
---|---|---|---|---|---|---|
/ɨ/ | [i͡ɯ] | [i͡u] | [ɯ͡i] | [ɯ͡u] | [u͡i] | [u͡ɯ] |
/ɘ/ | [e͡ɤ] | [e͡o] | [ɤ͡e] | [ɤ͡o] | [o͡e] | [o͡ɤ] |
/ɜ/ | [ɛ͡ʌ] | [ɛ͡ɔ] | [ʌ͡ɛ] | [ʌ͡ɔ] | [ɔ͡ɛ] | [ɔ͡ʌ] |
/a/ | [æ͡ɑ] | [æ͡ɒ] | [ɑ͡æ] | [ɑ͡ɒ] | [ɒ͡æ] | [ɒ͡ɑ] |
Fonotaksi
Sallittuja tavurakenteita marshallissa ovat KV, KVK ja VK.[5] Foneemisesti sanat aina alkvavat konsonantilla ja päättyvät konsonanttiin. Sananalkuiset ja -loppuiset sekä pitkät vokaalit voidaan selittää foneemisella tasolla esiintyvillä liu'uilla.[8] Sananalkuiset vokaalit ääntyvät joskus [j]:llä tai [w]:llä, mutteivät johdonmukaisesti:[7]
- /jatʲ/ → [æ̯ætʲ ~ jætʲ]
Ainoastaan homorgaaniset konsonanttirykelmät ovat sallittuja; rykelmän kaikilla konsonanteilla tulee siis olla sama artikulaatiopaikka.[5] Seuraavissa tapauksissa tapahtuu konsonanttiassimilaatio:
|
|
|
|
Tyhjissä ruuduissa konsonanttien väliin tulee epenteettinen vokaali, jonka korkeus riippuu sitä ympäröivistä vokaaleista.
Numeraalit
Marshallin kielen numeraalit yhdestä kymmeneen ovat:
- juon
- ruo
- jilu
- emen
- lalim
- jiljino
- jiljilimjuon
- rualitok
- ruatimjuon
- jonoul
Lähteet
- ↑ Ethnologue: Marshallese (englanniksi) Viitattu 4.7.2015.
- ↑ Glottolog 4.4 - Marshallese glottolog.org. Viitattu 3.12.2021.
- ↑ ScriptSource - Marshallese written with Latin script scriptsource.org. Viitattu 3.12.2021.
- ↑ Marshallese in Marshall Islands 2021. Joshua Project. Viitattu 3.12.2021. (englanniksi)
- ↑ a b c d e f g Willson, Heather: A Brief Introduction to Marshallese Phonology (PDF) linguistics.byu.edu. 2003. Viitattu 11.12.2018. (englanniksi)
- ↑ a b c Abo, Takaji; Bender, Byron; Capelle, Alfred; DeBrum, Tony: Marshallese–English Dictionary Uniersity Press of Hawai‘i. Viitattu 11.12.2018. (englanniksi)
- ↑ a b c d e f Choi, John: Phonetic Underspecification and Target Interpolation: An Acoustic Study of Marshallese Vowel Allophony. Working Papers in Phonetics, 1992, nro 82. UCLA. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 11.12.2018. (englanniksi)
- ↑ a b c Bender, Byron: Marshallese Phonology. Oceanic Linguistics, 1968, nro 7, s. 16–35. doi:10.2307/3622845. (englanniksi)
- abadi
- abung
- adonara
- alune
- anuta
- atšeh
- ’auhelawa
- badui
- bali
- belait
- bugi
- buru
- cebuano
- chuuk
- etelämarquesas
- fidži
- gao
- havaiji
- hiligaino
- iloko
- indonesia
- jaava
- japi
- karoliini
- kiribati
- madura
- malagassi
- malaiji
- maori
- minangkabau
- mokerang
- nauru
- palau
- pingelap
- pohjoismarquesas
- rapanui
- samoa
- sunda
- tagalog
- tahiti
- taroko
- tetum
- tikopia
- timor
- tonga
- tšamorro
- tuvalu
- wanukaka
- watubela