Pohjois-Savon maakunta
Pohjois-Savon maakunta | |
---|---|
![]() | ![]() |
vaakuna | |
![]() | |
lippu | sijainti |
Historialliset läänit | Viipurin ja Savonlinnan lääni (1634–1721) Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni (1721–1747) Kymenkartanon ja Savon lääni (1747–1775) Savon ja Karjalan lääni (1775–1831) Kuopion lääni (1831–1997) Itä-Suomen lääni (1997–2009) |
Maakuntakeskus | Kuopio |
Maakuntajohtaja | Tytti Määttä |
Kokonaispinta-ala | 21 077,95 km² 5:nneksi suurin 2021 [1] |
– maa | 17 344,41 km² |
– sisävesi | 3 733,54 km² |
Väkiluku | 248 014 6:nneksi suurin 30.6.2024 [2] |
– väestötiheys | 14,3 as./km² (30.6.2024) |
Maakuntalaulu | Savolaisen laulu |
Nimikkolajit | |
– eläin | hirvi |
– järvi | Juojärvi |
– kala | muikku |
– kasvi | kotipihlaja |
– kivi | apatiitti |
– lintu | kuikka |
Lyhenne | FI-15 |
Infobox OK |
Pohjois-Savo (ruots. Norra Savolax, vuoteen 1998 Savon maakunta) on yksi Suomen 19 maakunnasta. Maakunnan asukasluku on 248 179 (tilanne 30.6.2021). Pohjois-Savo on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin maakunta.[3] Maakunnan keskuskaupunki on Kuopio. Muita kaupunkikeskuksia ovat Varkaus ja Iisalmi. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Pohjois-Savon liitto.
Vesistöisen maakunnan suurin järvi on Kallavesi (pinta-ala 513 km²) ja korkein kohta Rautavaaran Maaselänmäki, joka yltää 318 metrin korkeuteen merenpinnasta.
Pohjois-Savoa ympäröivät seuraavat maakunnat: Keski-Suomi lännessä, Pohjois-Pohjanmaa luoteessa, Kainuu pohjoisessa, Pohjois-Karjala idässä ja Etelä-Savo etelässä.
28.2.1998 asti maakunnan nimi oli Savon maakunta.[4]
Historiallinen maakunta
Pohjois-Savon historiasta, maantieteestä ja kulttuurista:
- Pääartikkeli: Savo
Aluejako
Pohjois-Savon muodostuu 19 kunnasta, joista viisi on kaupunkeja (lihavoituina).
Kartta kunnista
![Pohjois-Savon maakunnan kaupungit ja kunnat](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Finland_North_Savo_map.svg/480px-Finland_North_Savo_map.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/City_locator_15.svg/20px-City_locator_15.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/City_locator_5.svg/21px-City_locator_5.svg.png)
lampi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/City_locator_4.svg/16px-City_locator_4.svg.png)
niemi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Waterbody.svg/1px-Waterbody.svg.png)
vesi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Waterbody.svg/1px-Waterbody.svg.png)
vesi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Pfeil_rechts.svg/13px-Pfeil_rechts.svg.png)
Karjala
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Pfeil_links.svg/13px-Pfeil_links.svg.png)
Suomi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Pfeil_links_oben.svg/13px-Pfeil_links_oben.svg.png)
Pohjan-
maa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Location_dot_lightgrey.svg/1px-Location_dot_lightgrey.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/City_locator_14_2.svg/20px-City_locator_14_2.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/City_locator_14.svg/25px-City_locator_14.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/City_locator_15.svg/20px-City_locator_15.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/City_locator_5.svg/21px-City_locator_5.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/City_locator_4.svg/16px-City_locator_4.svg.png)
Seutukunnat
|
Entiset kunnat
|
|
Kuntavaihdokset
- Vuoden 2021 alusta maakuntaan liittyi 19. kunnaksi Joroinen.
Suurimmat taajamat
Vuonna 2017 Pohjois-Savossa sijaitsi 42 taajamaa.[5] Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
# | Taajama | Kunta | Väkiluku (31.12.2017)[6] |
---|---|---|---|
1 | Kuopion keskustaajama | Kuopio | &&&&&&&&&&088520.&&&&0088 520 |
2 | Varkauden keskustaajama | Varkaus 18 940 Leppävirta 249 | &&&&&&&&&&019189.&&&&0019 189 |
3 | Iisalmen keskustaajama | Iisalmi | &&&&&&&&&&015293.&&&&0015 293 |
4 | Siilinjärven kirkonkylä | Siilinjärvi | &&&&&&&&&&011416.&&&&0011 416 |
5 | Toivala-Vuorela | Siilinjärvi 5 524 Kuopio 153 | &&&&&&&&&&&05677.&&&&005 677 |
6 | Suonenjoen keskustaajama | Suonenjoki | &&&&&&&&&&&05200.&&&&005 200 |
7 | Leppävirran kirkonkylä | Leppävirta | &&&&&&&&&&&04209.&&&&004 209 |
8 | Kiuruveden keskustaajama | Kiuruvesi | &&&&&&&&&&&04160.&&&&004 160 |
9 | Lapinlahden kirkonkylä | Lapinlahti | &&&&&&&&&&&03565.&&&&003 565 |
10 | Nilsiän keskustaajama | Kuopio | &&&&&&&&&&&03026.&&&&003 026 |
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Väestönkehitys
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Pohjois-Savon_vaestonmuutos.jpg/250px-Pohjois-Savon_vaestonmuutos.jpg)
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2016 tilanteen mukainen.
Pohjois-Savon väestönkehitys 1980–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1980 | 253 913 | |||
1985 | 257 894 | |||
1990 | 258 633 | |||
1995 | 260 085 | |||
2000 | 253 759 | |||
2005 | 250 064 | |||
2010 | 247 943 | |||
2015 | 248 129 | |||
2020 | 244 094 | |||
Lähde: Tilastokeskus.[7] |
Kristinusko
Pohjois-Savo käsitetään yleisesti herännäishenkiseksi alueeksi, mikä antaa alueen seurakuntaelämälle tietyn pohjavireen. Selkeiden kannattajaryhmien toiminta Pohjois-Savossa on kuitenkin verrattain vähäistä. Herännäisyyden ilmentyminen omaleimaisena liikkeenä on Etelä-Pohjanmaata heikompaa. Voimakkainta herännäisyyden kannatus on Kiuruveden–Iisalmen sekä Nilsiän alueella. Varsinkin Kuopion länsipuolisilla seuduilla erityistä kannatusta on vähäisesti.[8]
Lestadiolaisuutta esiintyy paikoitellen Pohjois-Savossa, erityisesti Leppävirran–Varkauden sekä Vieremän–Kiuruveden alueella. Kansanlähetys on saanut jalansijaa enimmäkseen Pohjois-Savon kaupunkipaikkakunnilla.[8]
Kuvia
- Näkymä Puijon tornista Kuopion keskustaan ja Kallavedelle.
- Kuopion lentoasema Siilinjärvellä.
- Syvärijärvi kuvattuna Tahkovuorelta.
- Taipaleen museokanava Varkaudessa.
- Ahkiolahden kanava Maaningalla.
-
- Olvin olutpanimo Iisalmessa.
Katso myös
Lähteet
- ↑ Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2021 1.1.2021. Maanmittauslaitos. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väestönmuutosten ennakkotiedot muuttujina Vuosineljännes, Alue ja Tiedot 25.7.2024. Tilastokeskus. Viitattu 25.7.2024.
- ↑ Pohjois-Savon liitto, Pohjois-Savon tilastoesite, 22.4.2017 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Uudistuksia maakuntien nimiin mtvuutiset.fi. 26.2.1998. Viitattu 21.9.2022.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 27.11.2018.
- ↑ Taajamat väkiluvun ja väestöntiheyden mukaan 31.12.2017 Tilastokeskus. Arkistoitu 24.7.2018. Viitattu 27.11.2018.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2015 Tilastokeskus. Viitattu 15.11.2016. [vanhentunut linkki]
- ↑ a b Huotari, Voitto: Kirkkomme herätysliikkeet tänään, s. 153. Pieksämäki: Kirjapaja, 1981. ISBN 951-621-297-2.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjois-Savon maakunta Wikimedia Commonsissa
- Pohjois-Savon liitto
- Pohjois-Savon museot
- Pohjois-Savon ELY-keskus
|